Държавен вестник, бр. 61, 2022 г., стр. 23

БРОЙ  61	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  23  
очертаната конституционна рамка е гаран­
ция, че съхраняването на независимостта на 
съдебната власт като цел на всеки бюджетен 
закон ще бъде постигната в резултат на ос­
мислено нормотворческо усилие, а не под 
въздействие на случайни фактори. 
Всеки годишен бюджет на държавата в 
своята приходно-разходна част има цифрово 
изражение. Конституционният съд, разбира се, 
не контролира самите цифри (освен в хипо­
тезата на пълна липса или недостатъчност на 
средствата за функциониране на установените 
в Основния закон държавни институции), 
но контролът за конституционност изисква 
да се изследва какво стои зад цифрите като 
акт, като идея, като цел, без да се накърнява 
преценката за целесъобразност при планиране 
на приходите и разходите на държавата. В 
този смисъл контролът за конституционност 
на закона за държавния бюджет изисква да 
се прецени използва ли се годишният бю­
джет като инструмент за постигане на цели, 
несъвместими с принципите и разпоредбите 
на Конституцията. 
В контекста на гореизложеното същност­
та на спора по настоящото дело опира не 
толкова до проверка дали влошаването на 
бюджетното обезпечаване на Прокуратурата 
е от естество да блокира нейната работа, тъй 
като Конституционният съд поначало не раз­
полага с инструментариума на демократичния 
законодател да направи емпирична оценка 
за „достатъчност“ на отпуснатите средства. 
Константна е практиката на Конституци­
онния съд, че при преценката за конститу­
ционосъобразност на закона неговата цел 
има определящо значение за определяне на 
точния му смисъл съгласно чл. 46 от Закона 
за нормативните актове (Решение № 7 от 
2021 г. по к. д. № 4/2021 г., Решение № 13 от 
2012 г. по к. д. № 6/2012 г., Решение № 12 от 
2013 г. по к. д. № 9/2013 г.). При това, както е 
посочено изрично в Решение № 13 от 2012 г., 
очертаването на целта на закона не е въпрос 
само на законодателна техника, но е гаран­
ция за избягване на произвол. В конкретния 
случай съдът по-скоро е призван да провери 
дали законодателят е надхвърлил крайната 
граница на широката свобода на преценка, 
пренебрегвайки напълно основополагащото 
значение на принципа за независимост на 
съдебната власт в процеса на обсъждане и 
приемане на оспорената норма. Във връзка 
с това в случая трябва да се съобрази преди 
всичко с какви съображения бюджетните 
разходи на съдебната власт в частта за Про­
куратурата на РБ са намалени с 20 млн. лв. 
Разположен в този контекст, контролът за 
конституционност предполага да се проследи 
накратко пътят на атакуваната разпоредба в 
процедурата по приемане на ЗДБРБ 2022 г.
Народното събрание е приело бюджета 
на съдебната власт за 2022 г. със Закона за 
държавния бюджет на Република България 
за 2022 г., като в чл. 2, ал. 2 от същия е 
определило бюджетните разходи на всеки 
от органите на съдебната власт, които са в 
размер на 938 729,0 хил. лв. общо. Видно от 
ред 4 на чл. 2, ал. 2 ЗДБРБ 2022 г., бюджет­
ните разходи за Прокуратурата на Република 
България са определени на 332 794,0 хил. лв. 
До тази сума се е стигнало след редуциране 
на залегналата в проекта на ВСС за бюджет 
на съдебната власт, изготвен съобразно 
правомощието му по чл. 130а, ал. 2, т. 1 от 
Конституцията, стойност, която е възлизала 
на 354 617,5 хил. лв. Предложеният от ВСС 
проект за бюджет на съдебната власт е внесен 
в Народното събрание от Министерския съ­
вет на 1.02.2022 г. ведно с проекта за ЗДБРБ 
2022 г. (вх. № 47-202-01-7) със становище на 
МС за намаляване бюджетните разходи на 
Прокуратурата с 1 823,5 хил. лв.
В хода на законодателната процедура по 
приемане на законопроекта между двете 
гласувания е внесено предложение от група 
народни представители за корекции, включи­
телно на бюджетните разходи на органите на 
съдебната власт. Конкретното предложение се 
отнася до Прокуратурата на Република Бълга­
рия и предвижда нейните бюджетни разходи 
да бъдат намалени с 20 000 хил. лв. – т.е. 
„...числото 352 794,0 се заменя с 332 794,0“. 
Според изложените от вносителите мотиви 
намаляването на бюджетните разходи на 
Прокуратурата с 20 000 хил. лв. се налага 
„предвид отчитането на необходимостта от 
спешно реформиране и преструктуриране на 
Прокуратурата, с оглед постигане на по-висока 
ефективност“. Това предложение е прието, в 
резултат на което на Прокуратурата са отре­
дени 332 794,0 хил. лв., а общите бюджетни 
разходи на съдебната власт, включваща Висш 
съдебен съвет, Върховен касационен съд, 
Върховен административен съд, Прокуратура, 
съдилища, Национален институт на правосъ­
дието, Инспекторат към ВСС, по силата на 
чл. 2, ал. 2 ЗДБРБ за 2022 г. са определени 
на 938 729,0 хил. лв. вместо предложените от 
ВСС 958 729,0 хил. лв. – т.е. целият бюджет на 
съдебната власт е намален с 20 000 хил. лв.
От цитираните по-горе съображения на 
вносителите е явно, че единственият мотив 
за намаляване на предложения от Висшия 
съдебен съвет и внесен в Народното събрание 
от Министерския съвет годишен бюджет на 
Прокуратурата е акт на политическа оценка 
с негативен знак. Такава политическа оценка 
на независимата съдебна власт Народното 
събрание категорично не може да прави, 
още по-малко може да я обективира във 
финансова санкция, тъй като това рискува 
превръщане на годишния бюджет на държа­