Държавен вестник, бр. 37, 2011 г., стр. 5

БРОЙ  37	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  5  
текст към уредба със закон. Последната е 
много по-широка по обхват и вариантна от­
носно избора на законодателна концепция в 
сравнение например с тази на Конституцион­
ния съд и Висшия съдебен съвет, при които 
в Конституцията е определен съставът им, 
начинът на неговото формиране и мандат 
на членовете, както и правомощията им (за 
Конституционния съд каталогът на право­
мощията му е определен на конституционно 
ниво по изчерпателен начин). Относно тези 
органи за уредбата със закон са резервирани 
само с подчинено значение и конкретизиращи 
елементи на организацията и дейността им по 
отношение на строго фиксираните с Консти­
туцията базисни характеристики на тяхната 
структура и функциониране. За разлика от тях 
пестеливото дефиниране на Сметната палата 
на конституционно ниво предполага основната 
уредба на този орган в нейната пълнота да се 
осъществи на законово равнище. По тази при­
чина с приетите след 1995 г. закони за Сметната 
палата са уредени първично съставът на този 
орган, мандатът на председателя и членовете 
му, както и правомощията им извън материята, 
която е традиционно предмет на уреждане от 
устройствен закон, отнасяща се до организа­
цията и реда за дейност на конституционно 
установените държавни органи, в хипотезата, 
когато техните основни характеристики са 
определени от Конституцията.
В този контекст следва да се отбележи, че 
независимо от уредбата на предхождащите два 
закона, действащият ЗСмП, избраният от тях 
вариант на Сметна палата като колективен ор­
ган не предопределя, че той е задължителният и 
съобразен с чл. 91, ал. 1 от Конституцията модел 
на орган за одитиране на публичните финанси. 
Щом като на законодателя е предоставено по 
овластяване от Конституцията определяне на 
състава, мандатността на членовете и техния 
брой, структурата на Сметната палата и право­
мощията є, въпрос на управленска концепция 
е да се избере и различен от съществуващия 
според отменените закони за Сметната палата 
модел на нейната организация и дейност. Тази 
концепция намира израз в определена законо­
дателна целесъобразност, която сама по себе си 
не подлежи на контрол за конституционност.
Позицията на вносителя на искането, че 
новият ЗСмП, след като изоставя концепцията 
за Сметната палата като колегиален орган, 
фактически я ликвидира, като я замества 
с едноличния и безконтролен председател, 
който притежава основните правомощия от 
типа на тези на „генералния одитор“, не може 
да аргументира противоконституционност на 
оспорените разпоредби, тъй като последните 
се намират на плоскостта и в рамките на по­
сочената управленска и законодателна целесъо­
бразност. По тази причина на същата плоскост 
може да се развият аргументи в подкрепа на 
противната позиция, които също са от кон­
цептуален характер, неотносим към конститу­
ционосъобразността на оспорения закон. Така 
според концепцията на ЗСмП централизацията 
на правомощията на одитния орган в лицето 
на неговия председател не означава безкон­
тролност на последния, а обратното, засилване 
на професионално-експертното начало. В тази 
насока са новите елементи в уредбата, които 
се изразяват в намаления по численост състав 
на институцията и времетраене на мандата на 
нейните членове, подпомагане на председателя 
от двама заместници, предложени от него (по­
следното като израз на принципа на екипност 
е съществувало и при отменената уредба), 
както и от предвидения с действащия закон 
Консултативен съвет, орган със съвещателна 
компетентност по професионалните аспекти 
на дейността на палатата, който информира 
Народното събрание за качеството на при­
ключилите одити.
Въз основа на изложеното за възможността 
на различни в концептуално отношение ва­
рианти за уредба на материята на Сметната 
палата, които се намират извън пределите на 
конституционния дискурс, следва да се приеме, 
че оспорените с искането на групата народни 
представители текстове на чл. 12, 13, 14, 20, 
46, 47 и 60 ЗСмП не противоречат на чл. 91, 
ал. 1 от Конституцията.
2. Оспореният текст на § 3 от ПЗР на ЗСмП 
гласи следното:
ал. 1 – „В срок от един месец от влизането 
в сила на закона Народното събрание изби­
ра председател и заместник-председатели на 
Сметната палата.“;
ал. 2 – „До избирането на председател и 
заместник-председатели по ал. 1 избраните по 
реда на отменения Закон за Сметната палата 
председател и членове изпълняват задълже­
нията си.“
Предвиденият кратък срок от влизане в 
сила на новия закон за избор на председател 
и заместник-председатели на Сметната палата, 
без да се изчака изтичане на мандата на из­
браните членове на този орган по отменения 
закон, означава, че последният се прекратява 
предсрочно. Това предсрочно прекратяване 
на мандата на членовете на Сметната палата 
по отменения закон е предмет на искането 
за установяване на противоконституционност 
като противоречащо на принципа на правовата 
държава – чл. 4, ал. 1 от Конституцията. Като 
основен аргумент в тази насока вносителят на 
искането се позовава на тълкуването, дадено 
от Конституционния съд в тълкувателно Реше­
ние № 13 по к.д. № 12 от 2010 г. – т. 2, изр. 1 
от диспозитива му, според което предсрочното 
прекратяване на мандат, установен от Кон­
ституцията, може да се извърши единствено