Държавен вестник, бр. 37, 2025 г., стр. 10

СТР.  10	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  37
като същевременно се създават благоприятни 
за редица земеделски дейности микроклимат 
и местообитания, допринася се за опазването 
на водата и се способства за увеличаване 
на биоразнообразието. Производството на 
електрическа енергия за собствено потребле­
ние води и до намаляване на разходите при 
производство и съхранение на земеделската 
продукция, като конкретните критерии за 
реализация на посочената възможност след­
ва да бъдат регламентирани от органите на 
изпълнителната власт.
Въведеното от законодателя изключение от 
забраната за строителство върху земеделски 
земи за изграждане на агрофотоволтаици се 
основава на идеята за внедряване на инова­
тивни форми на фотоволтаични технологии, 
които позволяват едновременно използване 
на земеделските земи за земеделски нужди и 
за производство на слънчева фотоволтаична 
енергия.
Използването на възобновяеми източни­
ци на енергия е от решаващо значение за 
намаляването на въглеродните емисии и за 
постигането на заложените от Европейския 
съюз цели в областта на климата през 2030 г. 
и 2050 г., представени със съобщението на 
Европейската комисия от 11.12.2019 г. за Ев­
ропейския зелен пакт (СОМ(2019) 640 final).
Стремежът на Европейския съюз да ускори 
въвеждането на фотоволтаични системи, за 
да допринесе за постигането на целта за кли­
матична неутралност до 2050 г., е подчертан 
и в представената със съобщението на Евро­
пейската комисия от 18.05.2022 г. Стратегия 
на Европейския съюз за слънчевата енергия 
(COM(2022) 221 final). В нея се очертават 
някои действия, насочени към ускоряване 
на внедряването на слънчеви технологии за 
намаляване на зависимостта от изкопаеми 
горива, и се посочват потенциалните пречки 
и предизвикателства в сектора на слънчевата 
енергия. Стратегията включва агрофотовол­
таичните уредби сред иновативните форми 
на внедряване на фотоволтаични технологии.
Използването на селскостопански практики 
и технологии, които да осигурят устойчиво 
управление на земята като ценен природен 
ресурс, следва да бъде стимулирано от зако­
нодателя. При провеждане на политиките на 
насърчаване на производството и потребление­
то на енергия от възобновяеми източници, и 
в частност на иновативните форми на фото­
волтаични системи, опазването на околната 
среда и защитата на обработваемите земи 
следва да са определящи/ключови. Както е 
приел Конституционният съд в Решение № 5 
от 2017 г. по к.д. № 12/2016 г., „[и]зграждането 
и експлоатацията на инсталации за енергия от 
ВИ още от самото начало е ориентирано към 
гарантиране благополучието на всеки индивид 
и на обществото като цяло. Управлението на 
сектор енергия от ВИ свързва множество кон­
ституционни ценности и принципи и включва 
както свободата на стопанска инициатива и 
закрила на околната среда, така и принципа 
на устойчиво развитие на обществото и си­
гурност на гражданите“.
При извършването на строителство на аг­
рофотоволтаични системи задължението на 
държавата по отношение на околната среда и 
конституционният принцип за особена закрила 
на обработваемата земя изискват от законода­
теля да предприеме мерки за ограничаване на 
негативното въздействие и да гарантира съх­
раняването на нейните продуктивни качества 
и използването є съгласно определеното є в 
Основния закон предназначение. Единствено 
регламентирането със закон на съществените 
елементи на обществените отношения, свър­
зани със закрилата на земеделската земя, 
изпълнява конституционното изискване за 
нейното използване само за земеделски цели 
и не позволява заобикалянето на конститу­
ционната повеля промяната да се допуска по 
изключение при доказана нужда и при условия 
и по ред, предвидени в закон.
В практиката на Конституционния съд е ут­
върдено разбирането, че когато Конституцията 
изисква дадена материя да бъде предмет на 
законодателна уредба, Народното събрание е 
длъжно да регулира съответните обществени 
отношения и не може да делегира на други 
държавни органи, включително на изпълнител­
ната власт, свои установени в Конституцията 
правомощия (Решение № 3 от 1996 г. по к.д. 
№ 2/1996 г.; Решение № 6 от 1998 г. по к.д. 
№ 4/1998 г.; Решение № 10 от 2003 г. по к.д. 
№ 12/2003 г.; Решение № 4 от 2010 г. по к.д. 
№ 1/2010 г.; Решение № 6 от 2020 г. по к.д. 
№ 10/2019 г.). Принципът на разделение на 
властите (чл. 8 от Конституцията) не допус­
ка волята на законодателния орган да бъде 
променяна и подменяна, нито той сам да се 
отказва от свои правомощия и да възлага 
тяхната уредба на друг орган (Решение № 12 
от 1995 г. по к.д. № 15/1995 г.; Решение № 6 
от 2020 г. по к.д. № 10/2019 г.).
При предвиждането на възможност за из­
граждане на агрофотоволтаици в земеделски 
земи без промяна на предназначението им 
законодателят трябва да вземе предвид, че 
когато е необходимо определени обществе­
ни отношения да бъдат уредени на законово 
равнище, всички съществени елементи на 
правната уредба трябва да бъдат закрепени 
със закон, особено когато Конституцията 
изрично го изисква. В тези случаи законът 
трябва да зададе параметрите на обществе­
ните отношения и свързаните с тях правни 
институти, както и да очертае тяхното основно 
съдържание, вместо да прехвърля уреждането 
им на изпълнителната власт.