Държавен вестник, бр. 12, 2024 г., стр. 39

БРОЙ  12	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  39  
нието на икономически фактори, влияещи на 
развитието на пазара на природен газ. Обек-
тивността на критериите при определянето 
на цената, освен приложимостта им спрямо 
всички енергийни предприятия при еднакви 
други условия, означава и съобразяването с 
релевантните показатели, с които при съответ-
ния регулиран метод на цените се осигурява 
закономерно съответствие с икономическата 
действителност.
а. От гледна точка на утвърдените като 
ценообразуващи елементи чл. 25, ал. 2, т. 3 
от Наредбата ограничава извършването на 
допустима корекция на цените само до един 
от тях – инвестициите.
Разликите между прогнозни и действител-
ни ценообразуващи елементи от предходен 
ценови или регулаторен период биха довели 
до формирането на недовзет/надвзет приход. 
Според експертизата той не зависи единстве-
но от изпълнението на елемента „инвести-
ции“, а и от другия основен ценообразуващ 
елемент – „продажбите“; елементите са във 
взаимна връзка и разглеждането на само един 
от тях не може да бъде основание на констата-
цията дали е налице недовзет/надвзет приход.
При отчетено преизпълнение на продаж-
бите, а отчетните стойности на останалите 
ценообразуващи елементи съвпадат с плани-
раните по бизнесплан стойности, отчетният 
приход ще е по-голям, т.е. ще има надвзет 
приход за изминалия регулаторен период, и 
обратното – при неизпълнение на продажбите 
и съвпадане на останалите елементи с пла-
нираните отчетният приход ще е по-малък, 
т.е. ще има недовзет приход. Наличието на 
непълно изпълнение на производствената 
програма (касаеща продажбите) по бизнес-
план закономерно предполага формирането 
на недовзет/надвзет приход, определен от 
съотношението между реалното изпълнение 
на инвестиционната програма (вложени раз-
ходи за инвестиции) и на реално извършените 
продажби (приходи в резултат на тези инвес-
тиции); установяването му изисква анализ 
на всички ценообразуващи елементи – вж. 
т. 2 – 4 от експертното заключение.
б. Анализът по повод на т.нар. недовзет/
надвзет приход показва, че обективно същест-
вува друг нерегламентиран в чл. 25, ал. 2, 
т. 3 критерий, който отчита в пълнота цено-
образуващите елементи (продажби, разходи 
и инвестиции) и връзката между тях. Дейст-
ващата разпоредба противоречи на чл. 31, 
т. 1 ЗЕ, тъй като придава значимост само на 
един елемент от образуването на цената и из-
ключва изменението є при обективна оценка 
на съотношението между всички фактори с 
икономическа роля в ценообразуването. По 
този начин се компрометира възможността за 
избягване на надвзет/недовзет приход, респ. 
отстраняването на последиците от несъответ-
ствието между прогнозните и действителните 
ценообразуващи елементи (които в идеалния 
случай би следвало да съвпадат).
в. Неоснователно е възражението на ответ-
ника, че корекцията на цените при недовзет 
приход би означавало насърчаване на неиз-
пълнението на инвестиционните програми от 
газоразпределителните дружества.
То се основава на предполагаемо недобросъ-
вестно поведение на енергийните предприятия. 
Освен насърчаването на инициативността на 
субекта, осъществяващ дейност в енергетиката, 
правното регулиране е нужно да припознава 
и независещите от търговеца обстоятелства 
на енергийния пазар като причина за евен-
туално неизпълнение на програмата, т.е. да 
осигурява равновесие между относителната 
тежест на отделните икономически фактори.
г. Доводът на административния орган за 
несъвместимост на корекцията на цената при 
надвзет/недовзет приход с прилагания метод 
на ценово регулиране не е обоснован нито 
с нормативна забрана, нито с икономическа 
експертиза.
д. Позоваването пък на възможността за 
изменение на инвестиционната програма като 
средство да се поиска последваща корекция 
на цената по чл. 25, ал. 2, т. 2 от Наредбата е 
неотносимо към самостоятелния характер на 
преценката за законосъобразност на изслед-
ваната разпоредба на т. 3 от текста.
5. С атакуваната разпоредба е нарушен и 
принципът цените да осигуряват икономичес­
ки обоснована норма на възвръщаемост на 
капитала – чл. 31, т. 4 ЗЕ.
а. Фактическите предпоставки, подкрепящи 
този правен извод, се съдържат в становището 
на вещото лице, изразено при отговора на 
първия въпрос към СИЕ. Цените за пренос 
на природен газ през газоразпределителната 
мрежа са отношение между утвърдените 
необходими приходи по чл. 9 и прогнозното 
количество газ за разпределение – чл. 20 от 
Наредбата. Цените се определят от КЕВР 
при фиксирани стойности на необходимите 
приходи и количеството пренесен природен 
газ. Поради това всяка промяна на ценообра-
зуващите елементи води до промяна на необ-
ходимите приходи и съответно утвърдената от 
КЕВР норма на възвръщаемост на капитала.
б. „Норма на възвръщаемост на капитала“ 
е възвръщаемост на инвестирания капитал, 
изразена като процент от този капитал – § 1, 
т. 7 от ДР на Наредбата. След като разре-
шението на чл. 25, ал. 2, т. 3 от Наредбата 
въздейства негативно върху нормата, отричай-
ки значимостта на другите ценообразуващи 
елементи извън инвестициите, като резултат 
то препятства обезпечаването на икономичес­
ки обоснована възвръщаемост на капитала. 
Предвид отсъствието на дефиниран критерий 
за икономически обоснована следва да се 
приеме нормата, която отразява действител-
ните компоненти с потенциала обективно да 
повлияят на приходите.