Държавен вестник, бр. 62, 2002 г., стр. 46

С Т Р .  46
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  62
развитието на основния далекосъобщителен опе-
ратор, като реинвестира част от своите дивиденти
и евентуални приходи от продажбата на акции, така
и в развитието на далекосъобщителните мрежи на
държавното управление, отбраната и сигурността.
19. Европейска и евроатлантическа интегра-
ция и международно сътрудничество
19.1. Европейска и евроатлантическа интеграция
Присъединяването на страната към ЕС е една
от консенсусните цели на обществото. За макси-
мално съдействие за постигането на тази цел чрез
секторната политика се търси баланс между изиск-
ванията на ЕС към правната и регулаторната рам-
ка в областта на далекосъобщенията, от една стра-
на, и възможностите на администрацията и секто-
ра за реализацията є, от друга страна, към дадения
момент и в близкото бъдеще.
Съществен успех за развитието на сектор дале-
косъобщения е затварянето (съгласно преговор-
ните процедури затварянето на дадена глава е вре-
менно) на глава 19 “Телекомуникации и информа-
ционни технологии” в резултат на проведените
преговори и поетите сериозни ангажименти за
развитие на далекосъобщителния пазар и хармо-
низация на българското с европейското законода-
телство (приложение № 2).
Следва да се обърне изключително внимание
на процеса на изпълнение на ангажиментите на
страната, произтичащи от преговорния процес.
След като e взела политическо решение за при-
съединяване към НАТО, Република България тряб-
ва да продължава да предприема мерки за усъвър-
шенстване на съобщителната си инфраструктура,
така че да се осигурява оперативна съвместимост
в областта на далекосъобщенията със страните—
членки на НАТО.
19.2. Международно сътрудничество
В областта на далекосъобщенията Република
България членува в Международния съюз по да-
лекосъобщения (ITU), в Европейската конферен-
ция за пощи и далекосъобщения (СЕРТ) и в Ко-
митета за планиране на гражданските комуника-
ции в НАТО (ССРС) във формат ПзМ/ЕАСП
(Партньорство за мир/Евроатлантически съвет
за партньорство). Български институции члену-
ват и в Европейския институт за стандарти в да-
лекосъобщенията (ETSI). Членуването в тези ор-
ганизации и активното участие в дейността им е
принос на страната към създаването на общоев-
ропейски стандарти.
България е член на Съвета на МСД (мандат до
2002 г.)—ръководния орган на Съюза. Български-
те експерти дават своя професионален принос в
работните и проучвателните екипи, разработващи
документи, свързани с формирането и провежда-
нето на политиката на МСД в областта на стан-
дартизацията и с развитието на съобщенията, като
отчитат националните интереси.
Участието и дейността в работните органи на
СЕРТ позволява, от една страна, на българските
експерти да дадат своя принос при създаването
на общоевропейските норми и препоръки, както
и при хармонизирането на националната полити-
ка и регулирането в областта на далекосъобще-
нията в съответствие с изискванията на европей-
ското законодателство.
Активното участие на страната в междуправи-
телствените спътникови организации EUTELSAT,
ИНТЕРСПУТНИК и INTELSAT и в международ-
ните организации като INMARSAT разширява
възможностите на страната да влияе върху дей-
ността им и да получава дивиденти в качеството
си на акционер в новосъздадените акционерни
дружества към тях, както и да ползва предоставя-
ните от тях спътникови услуги.
В краткосрочен план следва да се активизира
участието на представители на Република Бъл-
гария в изследователските групи на МСД и осо-
бено в тези, които са свързани с регулирането на
тарифите и разплащанията между различните да-
лекосъобщителни оператори, с разработването,
разпределянето и управлението на ограничени-
те ресурси—честотни и номерационни, с органи-
зирането и провеждането на Световната конфе-
ренция на върха на информационното общество,
която ще се проведе през 2003 и 2005 г. под еги-
дата на генералния секретар на ООН. Едновре-
менно с това с преструктурирането на СЕРТ и
МСД, свързано с динамичното навлизане на ин-
формационните технологии и с изграждането на
глобалното информационно общество, и свърза-
ните с тях социални, политически и икономи-
чески аспекти, се налага активизиране на меж-
дународното сътрудничество и партньорство,
както и обмен на опит с европейските админист-
рации в областта на политиката и регулирането
на далекосъобщенията. Това диктува и необхо-
димостта от непрекъснат процес на хармонизи-
ране на националната политика с общоевропейс-
ката. Следва да се вземе участие в подготовката
и работата на Световната радиокомуникацион-
на конференция през 2003 г., където ще се раз-
глеждат основни въпроси, свързани с разпреде-
лението на радиочестотния спектър.
В средносрочен и дългосрочен план следва да се
активизира участието на представители на страната
в различните форуми, свързани с проблемни въпро-
си и с развитието на нови технологии, за мобилни
далекосъобщения—3G (трето поколение мобилни
връзки), за цифрова телевизия и цифрово радио.
Въпросите на развитието на далекосъобщени-
ята заемат важно място и в отношенията с балкан-
ските държави. В двустранните договорености ще
залегнат постановки, регламентиращи съгласува-
не на базата на общоевропейските договорености,
при необходимост, на документи, засягащи общи-
те интереси, като:
•
методики за измерване на трансгранични за-
мърсявания;
•
процедури за координиране параметрите на
станции от радиоразпръсквателната, неподвиж-
ната, неподвижната спътникова и подвижната
радиослужба;
•
процедури за съгласуване на националните чес-
тотни планове за ефективно използване на ра-
диочестотния спектър от различните видове ра-
диослужби.
Успешното прилагане на Секторната полити-
ка в далекосъобщенията ще спомогне за подобря-
ване качеството на живота на нашето общество.