Държавен вестник, бр. 62, 2011 г., стр. 3

БРОЙ  62	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  3  
В международен план Националната стра­
тегия отразява стремежа на България за 
повишаване на инвестициите в науката и 
технологичното развитие до 3 % от БВП на 
ЕС съгласно целите на „Европа 2020“, като 
постигне ускорено използване на резултатите 
от изследванията и иновациите, модернизиране 
на научния процес и въвеждане на ефективни 
европейски модели и практики.
Стратегията отчита приоритетите на ЕС за 
изграждане на европейското пространство за 
научни изследвания и иновации:
· концентрация на публичните ресурси 
и инвестиции в научни организации със съ­
ществуващ капацитет в приоритетни научни 
области и потенциал за тяхното по-нататъшно 
модернизиране;
· подкрепа за научна инфраструктура и 
устойчивото развитие на изследователски орга­
низации, притежаващи необходимия капацитет 
и потенциал за развитие;
· включване на частния сектор в научно-
иновационните процеси; 
· по-добра координация на политиките в 
областта на образованието, научните изслед­
вания и иновациите;
· насърчаване на свободното движение на 
хора, знания и технологии.
Националната стратегия за научни изслед­
вания съдържа няколко важни компонента, 
осигуряващи є ефективност: 
I. Приоритетни области за развитие на 
науката и иновациите.
Те са определени на базата на:
· приоритетите от Програмата на правител­
ството за европейско развитие на България; 
· тематичните приоритети на европейските 
научни програми и инициативи, в които Бъл­
гария има ефективно участие и сътрудничество 
(Шеста и Седма рамкова програма; Програмата 
COST за сътрудничество в областта на науката 
и технологиите, Европейската пътна карта за 
научна инфраструктура, Съвместните изследо­
вателски центрове и съвместните технологични 
инициативи); 
· съществуващи анализи и оценки на науч­
ната система и институции в страната.2 
Националните научни приоритети не могат 
да съществуват изолирано от световните тен­
денции. Това налага в науката да се насочват 
повече и по-ефективни инвестиции в области, 
отнасящи се до: енергийни източници и енер­
2 http://www.bas.bg/cgi-bin/e-cms/vis/vis.
pl?s=001&p=0149&n=000115; http://www.bas.bg/clpp/
bg/interprojects/pr19.htm; http://www.projecteverest.
org/EVEREST_Expert_Report.pdf;  http://www.
nsfb.net/system/storage/National_Science_Fund_of_
Bulgaria.doc; http://www.consilium.europa.eu/uedocs/
cmsUpload/Item10-BGPolicyMixPeerReviewReport-
Finalvers.pdf; http://siteresources.worldbank.org/
INTBULGARIA/Resources/ABCreport_volume_1.pdf. 
госпестяващи технологии; справяне и контрол 
на вредните и опасни битови и промишлени 
отпадъци; нови суровини и материали; инфор­
мационните и комуникационните технологии, 
биотехнологиите, храните и здравето и други.
Националните научни приоритети отразяват 
политическата воля и намерения за стратеги­
ческото развитие на страната през следващите 
години. Насочването на инвестициите към при­
оритетни области ще позволи да се посрещнат 
„големите предизвикателства“ и да се постигне 
обвързване на резултатите от научните изслед­
вания и иновациите с нуждите на икономиката.
II. Инструменти за реализиране на задачи­
те на стратегията, които въвеждат схеми на 
споделено финансиране, акумулиращи ресурси 
от различни финансови източници и набор 
от стимули, които да създадат благоприятна 
среда за провеждане на научни изследвания и 
иновативна дейност.
III. Оценка на изпълнението на целите на 
стратегията, която осигурява непрекъснат мо­
ниторинг и обратна връзка при реализацията 
на конкретните мерки. Оценката ще показва 
каква е ефективността и ефикасността  при 
прилагането на стратегията и ще е коректив 
при бъдещи действия.
I. АНАЛИЗ НА СЪСТОЯНИЕТО И ПРО­
БЛЕМИТЕ НА НАЦИОНАЛНАТА НАУЧНА 
СИСТЕМА
1. Институционална рамка
Научната дейност в България се осъществява 
от различни категории субекти: индивидуал­
ни учени, академични институции – висши 
училища, научноизследователски институти, 
юридически организации със стопанска цел, 
юридически организации с нестопанска цел 
(виж приложение № 1 за организационна схе­
ма). Всички те генерират и/или абсорбират 
научни знания, научни продукти и други форми 
на ново знание. 
Националната политика в областта на на­
учните изследвания и иновациите се провежда 
от Министерството на образоването, младежта 
и науката (МОМН) и Министерството на ико­
номиката, енергетиката и туризма (МИЕТ), 
които са водещите ведомства, отговорни за 
реализацията є. В развитието на научната и 
иновационната политика активно участват още 
Министерството на земеделието и храните, Ми­
нистерството на транспорта, информационните 
технологии и съобщенията, Министерството на 
здравеопазването, Министерството на отбрана­
та, Министерството на вътрешните работи  и 
Националният фонд към Министерството на 
финансите, които подпомагат, изпълняват или 
финансират/съфинансират определени задачи 
в тази област.
При провеждането на държавната полити­
ка за насърчаване на научните изследвания 
и иновациите министерствата се подпомагат 
от Националния съвет за научни изследвания