Държавен вестник, бр. 72, 2016 г., стр. 5

БРОЙ  72	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  5  
– серологично изследване на преживни 
животни при констатиране на случаи на 
заболяването при хора.
13. ЛЕПТОСПИРОЗА
Надзорът на лептоспирозата по животните 
се извършва съгласно Програма за надзор 
на болестта лептиспироза в България през 
2016 – 2018 г. (приложение № 11).
Съгласно програмата ежегодно се извършва:
– серологично изследване на 10 % от кра-
вите, всички нерези и 5 % от свинете от 
племенните и основните стада;
– двукратно серологично изследване на 
всички абортирали крави и свине не-
посредствено след аборта и повторно 
изследване след 10 – 15 дни;
– двукратно серологично изследване на 
всички мъжки разплодни бици, отглежда-
ни в регионалните дирекции по селекция 
и репродукция към ИАСРЖ.
14. МУКОЗНА БОЛЕСТ ВИРУСНА ДИАРИЯ
Ежегодно се извършва:
– двукратно (през 6 месеца) серологично 
изследване на кръвни проби от бици, 
отглеждани в центровете за изкуствено 
осеменяване;
– серологично изследване на кръвни проби 
от биците, собственост на Изпълнителна-
та агенция по селекция и репродукция, 
използвани за извършване на естествено 
осеменяване; 
– серологични изследвания на кръвни про-
би, взети от едри преживни животни при 
съмнение за болестта;
– лабораторно изследване на проби от едри 
преживни животни по одобрена от ОДБХ 
програма с цел оздравяване на стадо 
(изследването се заплаща от собственика 
на животните).
15. НЮКЯСЪЛСКА БОЛЕСТ ПО ПТИЦИТЕ
Надзорът на Нюкясълската болест се из-
вършва съгласно Програма за надзор на Ню-
кясълската болест (псевдочума) по птиците 
в България през 2016 – 2018 г. (приложение 
№ 12). 
Съгласно програмата се извършват: 
– серологични изследвания на кръвни проби 
от неваксинирани срещу Нюкясълска бо-
лест домашни птици, птици, развъждани 
и използвани за лов (жив пернат дивеч –  
фазани, яребици, пъдпъдъци, полудиви 
патици и т.н.), диви и екзотични птици;
– серологични изследвания за контрол на 
извършената ваксинация в промишлените 
ферми (за сметка на собствениците на 
промишлените птицeферми);
– вирусологични изследвания при съмнение;
– клинични обследвания на възприемчиви 
птици;
– ваксинация в промишлените ферми и 
птицевъдните обекти, разположени в 
радиус от 10 км около тях (за сметка на 
собствениците на промишлените птицe-
ферми (виж т. VII, 1.16);
– ваксинация при констатирано огнище 
на заболяването в птицевъдни обекти, в 
селищата, попадащи в 3 км предпазна и 
10 км наблюдавана зона (след писмено 
разпореждане от ЦУ на БАБХ).
16. САЛМОНЕЛОЗИ ПО ПТИЦИТЕ
Надзорът и контролът на салмонелозите 
по птиците се извършва съгласно следните 
програми:
– Програма за контрол на салмонелa при 
разплодни стада от домашни птици в 
България за периода 2016 – 2018 г. (при-
ложение № 13).
– Програма за контрол на салмонелa 
при бройлери в България за периода 
2016 – 2018 г. (приложение № 14).
– Програма за контрол на салмонелa при 
кокошки носачки от вида Gallus Gallus 
в България през 2016 – 2018 г. (прило-
жение № 15).
– Програма за контрол на салмонелa при 
пуйки в България през 2016 – 2018 г. 
(приложение № 16).
Изследванията на взетите проби се из-
вършват съгласно изискванията на Регламент 
(ЕО) № 2160/2003 на Европейския парламент 
и на Съвета от 17 ноември 2003 г. относно кон-
трола на салмонела и други специфични агенти, 
причиняващи зоонози, които присъстват в 
хранителната верига.
17. СИН ЕЗИК
Надзорът и контролът на болестта син език 
по преживните животни се извършва съгласно 
Програма за надзор и контрол на болестта 
син език в България през 2016 – 2018 г. (при-
ложение № 17). 
Съгласно програмата се извършва:
– лабораторно изследване на кръвни проби 
от сентинелни животни за установяване 
наличието на антитела срещу син език;
– лабораторно изследване на кръвни проби 
от преживни животни за установяване 
наличието на антитела срещу син език, 
при съмнение за заболяването;
– лабораторно изследване на кръвни и 
органни проби от преживни животни за 
установяване генома на вируса на син 
език, при съмнение за заболяването;
– лабораторно изследване на кръвни и 
органни проби от преживни животни 
за установяване генома на вируса на 
епизоотична хеморагична болест, при 
съмнение и за извършване на диферен-
циална диагноза;