Държавен вестник, бр. 96, 2012 г., стр. 41

БРОЙ  96	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  41  
Годишните доклади ще служат като междин­
ни оценки на изпълнението на Стратегията. В 
края на краткосрочния период 2015 г., както 
и през 2017 г. ще бъде изготвян доклад, кой­
то ще служи за актуализация на изготвената 
стратегия. При рязка промяна на ситуацията 
Националната стратегия за управление и раз­
витие на водния сектор в Република България 
и Планът за действие ще бъдат актуализирани 
независимо през коя година се налага това. 
Докладите ще са публични, а резултатите ще 
се оповестяват пред обществеността.
10. ЗАКЛЮЧЕНИЕ 
След приемането на Националната страте­
гия за управление и развитие на водния сектор 
от Народното събрание ще бъдат разработени 
и предложени за приемане промени в нор­
мативната уредба, регулираща управлението 
и развитието на водния сектор в Република 
България. Изработването на последните ще 
бъде извършено в съответствие с приложимото 
национално и европейско законодателство.
Приложение № 1
АНАЛИЗ НА ВОДОПОТРЕБЛЕНИЕТО И БЪ­
ДЕЩИТЕ НУЖДИ ОТ ВОДА 
Въведение
1. Анализ на водопотреблението и бъдещите нужди 
от вода
Настоящият анализ се стреми да даде отговор на 
няколко основни въпроса, които да зададат рамката 
на бъдещото развитие на водния сектор, а именно: 
1. До каква степен сега и в бъдеще е обезпечено 
водопотреблението с наличните и прогнозирани 
водни ресурси?
2. Кои са регионите в страната, където същест­
вува или се предвижда появата на проблеми с 
обезпечаването на вода за населението и бизнеса?
3. Кои са факторите, които са подпомагали 
или ще подпомогнат решаването на проблемите 
с недостига на вода на определени територии в 
страната?
За да се отговори на така зададените въпроси, 
бе анализирана съществуващата информация и 
бяха направени прогнози в последователност, която 
определи и структурата на този анализ, а именно:
1. Анализ на водопотреблението по сектори за 
периода 1999 – 2009 г. и прогноза за следващите 25 г.; 
2. Анализ на наличния воден ресурс и разра­
ботване на сценарии за промяната на валежите 
за 2021 г. и 2035 г. на база прилагането на съвре­
менни модели за промяна на климата;
3. Определяне на регионите и секторите, за 
които е налице недостиг на вода и/или съществува 
подобен риск при бъдещи засушавания;
4. Предложение за мерки, които биха проти­
водействали на риска от недостиг на вода при 
засушаване вследствие на климатичните промени. 
В началото на всеки от така изброените раздели 
е описан методологическият апарат и е направен 
кратък преглед на използваната информация. 
1.1. Анализ и прогноза на водопотреблението
Методология
Анализираната информация и изготвените 
прогнози за водопотреблението от различните 
сектори се базират на изготвените и предадени 
в ЕК Планове за управление на речните басей­
ни, допълнени с актуална информация за 2008 
и 2009 г., предоставена от НСИ1. Анализът бе 
осъществен в следната последователност:
– Изготвяне на демографска прогноза;
– Анализ на водопотреблението през изминалия 
период и прогноза за бъдещото водопотребление. 
Конкретният методологически апарат е описан 
във всеки от посочените раздели.
1.1.1. Демографска прогноза
Прогнозата на населението за периода 
2010 – 2035 г. се базира на прогнозата за раз­
витие на населението, заложена в Плановете 
на управление на речните басейни до 2027 г. в 
реалистичния сценарий, допълнена с прогнози­
ране на населението до 2035 г. За прогнозирания 
период 2028 – 2035 г. за основа е служила, както 
и в прогнозата 2010 – 2027 г., изготвената нацио­
нална прогноза за броя на населението до 2060 г., 
изготвена от Националния статистически институт. 
Прогнозата за населението, живеещо на 
територията на районите за басейново управле­
ние на водите и на подбасейните, се базира на 
екстраполация на средния темп на прираст за 
периода 1999 – 2009 г. Различията с национално­
то равнище, определени от НСИ, се премахват 
чрез пропорционално увеличение/намаление на 
темпа на прираст на населението на районите и 
речните басейни. 
Населените места (само села), в които през 
2009 г. не живее нито едно лице, не са включени 
в прогнозата. Броят на градовете и селата се за­
пазва за целия период на прогнозата – общо 5154. 
Подходът при прогнозиране на промяната 
на структурата на населението е консервативен. 
Средно за страната делът на населението между 
15 г. и 64 г. се запазва. В зависимост от темпа 
на промяна на населението по райони и речни 
басейни делът се променя с ±1 %. По-съществени 
промени търпи отношението градско – селско 
население. През 2009 г. то е 71,3 % към 28,6 %, 
а през 2035 г. – 72,9 % към 27,1 %, т.е. населе­
нието на градовете намалява с по-бавен темп от 
населението в селата. 
При общо население на страната 7 528 103 жи­
тели постепенното им намаление в краткосрочен 
(2015 г.), средносрочен (2021 г.) и дългосрочен 
(2035 г.) аспект е съответно 7 337 862, 7 094 897 
и 6 534 980 жители. Намалението на населението 
по отделните райони за басейново управление е 
различен (таблица 1.1.1). Например за Дунавския 
район е 13,2 %, за Черноморския – 4,9 %, за 
Източнобеломорския – 16,6 %, и за Западнобе­
ломорския – 18,8 %.
1В анализите е използвана терминология, 
заимствана от терминологичен речник, изготвен 
от НСИ.