Държавен вестник, бр. 60, 2016 г., стр. 5

БРОЙ  60	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  5  
Относно т. 2 на приетото Решение вно-
сителят е изтъкнал, че броят на народните 
представители (240) е част от конституционния 
статус на Народното събрание, така както той 
е установен с Основния закон. Следователно, 
неговата промяна може да бъде постигната 
само по пътя на приемане на нов Основен 
закон или промяна на действащия. И в двата 
случая съгласно чл. 158, т. 3 от Конституци-
ята при съобразяване и със задължителната 
тълкувателна практика на Конституционния 
съд и доколкото промяната на броя на народ-
ните представители по същество представлява 
промяна във формата на държавно управле-
ние, компетентността принадлежи на Велико 
Народно събрание, а не на обикновено. 
Допълнителни аргументи, че Решението в 
частта си по т. 2 противоречи на Конституция­
та, вносителят е намерил и в засягането на 
представителния характер на парламента, и то 
в негативен аспект. Посочил е, че намалява-
нето на броя на народните представители на 
120 противоречи на принципа на политическия 
плурализъм, води и до стесняване на парла-
ментарното представителство на гражданите.
В този смисъл и тъй като решаването на 
формулирания и приет с т. 2 на Решението 
въпрос е от компетентността на Велико Народ-
но събрание, според президента той не може 
да бъде предмет на национален референдум. 
Налице е противоречие с чл. 1, ал. 1, чл. 4, 
ал. 1, чл. 11, ал. 1, чл. 63 и чл. 158, т. 3 (в хи-
потезата промени във формата на държавно 
управление) от Конституцията.
Искането за обявяване на противоконсти-
туционност на Решението в частта му по т. 4 
е мотивирано със съображения, че по същия 
въпрос, предмет на приетото предложение 
на инициативния комитет, вече е произведен 
национален референдум – на 25.10.2015 г., с 
обявени от Централната избирателна коми-
сия (ЦИК) резултати. На основание чл. 23, 
ал. 3 и чл. 52 от Закона за пряко участие на 
гражданите в държавната власт и местното 
самоуправление (ЗПУГДВМС) Народното съ-
брание е приело Решение, с което е подкрепило 
възможността да се гласува и дистанционно 
по електронен път при произвеждането на 
избори и референдуми и при определени за-
конови гаранции. Приет е § 145 от преходните 
и заключителните разпоредби на Закона за 
изменение и допълнение на Изборния кодекс 
(ПЗР ЗИДИК), с който е създадена правна 
уредба на бъдещото дистанционно електронно 
гласуване. По този начин вотът на гражданите 
е зачетен от легитимния законодателен орган, 
поради което и повторното произвеждане на 
референдум по същия въпрос е в колизия с 
принципа на правовата държава по чл. 4, ал. 1 
от Конституцията.
Точка 6 на Решението е оспорена като про-
тиворечаща на чл. 4, ал. 1, чл. 8, чл. 105, ал. 1 
и 2 и чл. 116 от Конституцията. Поддържа се, 
че възможността директорите на областните 
дирекции на МВР и началниците на районните 
управления в областните дирекции на МВР 
да се избират с мажоритарна избирателна 
система с абсолютно мнозинство в два тура 
противоречи на принципа на разделение на 
властите, тъй като селекцията на кадрите във 
визираните структури е изцяло в правомощи-
ята на изпълнителната власт. Очертани са 
ролята и мястото на последната в системата на 
разделените власти, с акцент върху дейността и 
функциите на Министерството на вътрешните 
работи и ясна диференциация между статуса 
и правомощията на политическите лица и по-
лицейските служители. Изложени са подробни 
съображения за конституционното изискване 
за политическа неутралност на държавния 
служител (чл. 116 от Конституцията), което 
не би могло да бъде изпълнено при условията 
на провеждане на преки избори, с присъща-
та им предизборна агитация и пропаганда в 
полза на конкретен кандидат, ангажиране на 
политически сили и т.н.
С определение от 7.06.2016 г. Конституцион-
ният съд е допуснал искането за разглеждане 
по същество. Като заинтересувани институции 
в производството по делото са конституирани: 
Народното събрание, Министерският съвет, 
министърът на вътрешните работи, минис-
търът на външните работи, министърът на 
правосъдието, министърът на регионалното 
развитие и благоустройството, Върховният 
административен съд, главният прокурор, 
омбудсманът, Централната избирателна ко-
мисия и Висшият адвокатски съвет.
Отправена е покана до: Инициативен 
комитет с председател Станислав Трифонов, 
сдружение „Болкан Асист“, сдружение „Ин-
ститут за развитие на публичната среда“, 
Инициативен комитет „Гласувай без граници“, 
представляван от Мануела Малеева-Франиер, 
Асоциация „Прозрачност без граници“, Фе-
дерация на независимите студентски друже-
ства, сдружение „Гражданска инициатива за 
свободни и демократични избори“, сдружение 
„Българско сдружение за честни избори и 
граждански права – Национална асоциация“, 
„Национална младежка мрежа“, сдружение 
„Институт за социална интеграция“, Българ-
ски хелзинкски комитет, Съюз на юристите в 
България, Асоциация за европейска интегра-
ция и права на човека, Институт за модерна 
политика и Фондация „Български адвокати 
за правата на човека“ да предложат писмено 
становище по делото.
Отправена е покана до: проф. д-р Евгени 
Танчев, проф. д-р Емилия Друмева, проф. 
д-р Пенчо Пенев, проф. д-р Снежана Начева, 
проф. д-р Пламен Киров и проф. д-р Георги 
Близнашки – изтъкнати специалисти в об-
ластта на конституционното право, да дадат 
писмено правно мнение по предмета на делото.