Държавен вестник, бр. 33, 2008 г., стр. 20

С Т Р .  20
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  33
ните при проучването релевантни решения, на
заявителя се изпращат или се предоставят ма-
териалите по ал. 5, като му се дава тримесечен
срок за внасяне на корекции. Ако заявителят не
направи това, се взема решение за прекратява-
не на производството по чл. 47, ал. 4 ЗПРПМ.
(12) Когато се установи колизия със заявка,
подадена по РСТ, решението по заявката се
взема след 31-вия месец от датата на междуна-
родно подаване, съответно от приоритетната
дата на РСТ заявката.
 (13) Когато се установи колизия с европей-
ска заявка, в която Република България е посо-
чена страна, заявителят се уведомява за пред-
полагаемата липса на новост и му се съобщава,
че решение по заявката ще бъде взето или след
публикация на европейската заявка съгласно
чл. 72б, ал. 2 ЗПРПМ, или след издаване на ев-
ропейски патент и публикуването му на бъл-
гарски език съгласно чл. 72в, ал. 4 ЗПРПМ.
(14) Ако са подадени две или повече заявки
от един и същ заявител с една и съща приори-
тетна дата и с еднакви претенции, разглежда се
само една от тях, освен ако заявителят внесе
промени в претенциите на отделните заявки по
такъв начин, че да ги разграничи ясно. Заявите-
лят трябва да посочи по коя от заявките да
продължи процедурата и да оттегли другата. Ако
той не направи това, заявката/заявките с по-
голям заявителски номер се считат за оттегле-
ни и на заявителя се изпраща съобщение за това.
(15) Ако са подадени две идентични заявки
с една и съща приоритетна дата от двама раз-
лични заявители, всяка заявка се разглежда така,
като че ли другата не съществува. Ако изобре-
тението е патентоспособно, на всеки от заяви-
телите се издава патент.
Преценка на новостта
Чл. 52. (1) Преценката на новостта се извър-
шва въз основа на един документ. Ако в доку-
мента има позоваване на други документи (нап-
ример осигуряващи по-подробна информация
за определени признаци), последните се раз-
глеждат като част от първия документ. Реле-
вантната дата за целите на новостта е винаги
датата на първия документ.
(2) Документът оспорва новостта на изобре-
тението, за което се претендира, ако последно-
то може да се извлече директно и недвусмисле-
но от този документ заедно с всички признаци,
които се подразбират от специалиста в област-
та въз основа на описаното в документа. При
преценката  на новостта не се допуска тълкува-
не на документа като обхващащ и познати ек-
вивалентни признаци, неразкрити в него.
(3) Известността на обобщен признак не ос-
порва новостта на конкретния признак, попадащ
в обхвата на обобщения признак, докато извест-
ността на конкретен признак оспорва новостта
на обобщения признак. Ако обобщен признак е
изразен чрез диапазон, новостта му е налице,
когато е изпълнено едно от следните условия:
1. заявеният диапазон е по-тесен от извест-
ния диапазон;
2. заявеният диапазон не включва известни
стойности, илюстрирани в примерите на извес-
тния диапазон;
3. заявеният и известният диапазон нямат
обща крайна стойност или не се припокриват.
(4) Използването на известни вещества или
състави в методите съгласно чл. 7, ал. 1, т. 2
ЗПРПМ се счита за ново съгласно чл. 8, ал. 5
ЗПРПМ, ако това използване не е включено в
състоянието на техниката.
(5) При новите химически вещества прецен-
ката за новост се извършва въз основа на срав-
нение с вещества със същата химическа струк-
тура. Химическо съединение, чието наимено-
вание или формула са посочени в документ за
състоянието на техниката, не се разглежда като
известно, ако в документа липсва информаци-
ята за получаването му, или когато е природен
продукт—за извличането му.
Преценка на изобретателската стъпка
Чл. 53. (1) Изобретателската стъпка се пре-
ценява за всяка независима претенция, дефи-
нираща изобретението, която е нова.
(2) При преценка на изобретателската стъпка
се определя прототипът, за да се определят раз-
личията между тях и проблемът, който се дефи-
нира с ефектите, произтичащи от тези различия.
Проблемът може да се състои в търсене на алтер-
натива на известния обект, която алтернатива да
осигурява същите или подобни ефекти.
(3) Изобретението трябва да се разглежда
като цяло, като се преценява дали то следва
явно или логично от състоянието на техниката
за специалиста в областта от гледна точка на
определения проблем. Когато няма функцио-
нална връзка между техническите признаци на
изобретение, представляващо комбинация от
известни елементи, те могат да бъдат разглеж-
дани самостоятелно.
(4) При преценка за наличието на изобрета-
телска стъпка може да се комбинира съдържа-
нието на документа, в който е разкрито най-
близкото решение, със съдържанието на доку-
менти или на части от тях, както и на различни
части от един и същ документ или други мате-
риали, разкриващи установените различия меж-
ду заявеното и най-близкото решение. Съдър-
жанието на такива документи може да се ком-
бинира, ако специалистът в областта, в случай
че се занимава с проблема на изобретението, би
ги комбинирал.
(5) Изобретението има изобретателска стъп-
ка, когато:
1. осигурява поне едно техническо предим-
ство, което е ново и неочаквано за специалис-
та в областта и може да се свърже с един или
повече технически признаци, включени в пре-
тенциите;
2. определеният проблем сам по себе си е
нов, дори и когато решението е очевидно;