Държавен вестник, бр. 40, 2017 г., стр. 33

БРОЙ  40	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  33  
необходимостта от проверка за съответствие 
на наредбата със Закона за ограничаване на 
административното регулиране и администра-
тивния контрол върху стопанската дейност. 
Едно от основните изисквания за законосъ-
образност на всяко въведено административно 
регулиране на стопанската дейност е прецен-
ката за разходите, които лицата, извършващи 
дейността, трябва да направят, за да спазят 
въведените нормативни изисквания. В слу-
чая липсата на каквито и да било мотиви 
за необходимостта от въведените собствени 
способности на структурите от различните 
нива на компетентност и за преценката за 
финансовата тежест, която тези структури 
трябва да понесат, за да посрещнат норматив-
ните изисквания, не дава възможност на съда 
да извърши контрол за законосъобразност на 
подзаконовия нормативен акт. Не може да се 
прецени и въздействието, което въведеното 
изискване би имало върху конкуренцията. 
Следва да се отчита и фактът, че става въпрос 
за предоставяне на медицински услуги. При 
тях не само конкуренцията е важна, но осо-
бено значение има достъпността на услугата. 
Подзаконовото нормативно регулиране е 
конституционно призната функция на вис­
шите органи на изпълнителната власт, осъ-
ществявана в публичен интерес – чл. 115 
КРБ. Дейността по издаване на нормативни 
административни актове, бидейки същностен 
белег на държавното управление и основен 
правен регулатор, се подчинява на общите 
принципи на чл. 4, чл. 8 и чл. 12 АПК – за-
конност, равенство и достъпност, публичност 
и прозрачност. Спазването на предвидената 
процедура е императивно задължение на на-
товарените с нормотворчески правомощия 
административни органи, обезпечаващо за-
коносъобразното формиране на управленски 
решения и приемането на регулиращите 
определени обществени отношения правни 
норми по разумен, компетентен и стабилен 
начин. Нормотворческият процес се основава 
и на принципите на обоснованост, стабилност, 
откритост и съгласуваност – чл. 26, ал. 1 ЗНА. 
В тази връзка ЗНА придава изключително зна-
чение на мотивирането на предложението за 
приемане на нормативен акт и възможността за 
предварителното му разгласяване и обсъждане 
с всички заинтересовани преди внасянето му 
за обсъждане и приемане от компетентния 
орган, за да се гарантират горепосочените 
принципи, които формулират и целите на 
изискването. По силата на чл. 28, ал. 2 ЗНА 
мотивите, съответно докладът към него, трябва 
да съдържат причините, които налагат приема-
нето; целите, които се поставят; финансовите 
и други средства, необходими за прилагането 
на новата уредба; очакваните резултати от 
прилагането, включително финансовите, ако 
има такива; анализ за съответствие с правото 
на Европейския съюз. Проект на нормативен 
акт, към който не са приложени отговарящи 
на изрично заложените в закона критерии 
мотиви, съответно доклад, не се обсъжда от 
компетентния да го приеме орган. Мотиви с 
дефинираното от законодателя съдържание 
трябва да са налице преди внасяне на проек-
та за обсъждане, да са публикувани и да са 
станали достояние на всички заинтересовани 
лица, за да могат същите реално да упражнят 
правото си на предложения и становища по 
проекта. С оглед императивния им характер 
неизпълнението на посочените процедурни 
правила представлява съществено нарушение. 
Отмяната на действащата наредба и замяна-
та є с процесната не е обоснована по никакъв 
начин. Визираната в мотивите и в доклада 
дейност не може да бъде релевантна обоснов-
ка по смисъла на чл. 28, ал. 2 ЗНА, защото 
издаването на нова наредба не е самоцел, а 
се определя от развитието на обществените 
отношения в съответната сфера. Неспазването 
на това императивно условие противоречи на 
принципите на чл. 26, ал. 1 ЗНА. Наличието 
на адекватни мотиви е от значение за провер-
ката дали предложената ревизия на стандарта 
е пропорционална и спазени ли са нормите 
на административното регулиране с оглед 
финансовата или материалната тежест, която 
адресатите на предвидените изисквания следва 
да понесат за изпълнението им. Липсата на 
надлежна обосновка по смисъла на чл. 28, 
ал. 2 ЗНА препятства съдебния контрол по 
същество за съобразеността на подзаконовия 
нормативен акт с материалноправните норми, 
включително с принципите по чл. 52, ал. 1 – 3 
КРБ, и съответно води на извод за неговата 
незаконосъобразност. 
Законът за нормативните актове придава 
изключително значение на мотивирането на 
предложението за приемане на нормативен 
акт и възможността за предварителното му 
разгласяване и обсъждане с всички заинте-
ресовани преди внасянето му за обсъждане 
и приемане от компетентния орган, за да 
се гарантират принципите на обоснованост, 
стабилност, откритост и съгласуваност, които 
формулират и целите на разпоредбата. Липсата 
на мотиви препятства възможността заинте-
ресованите лица да направят предложения и 
да изложат становища преди приемането є. 
Проект на нормативен акт, към който не са 
приложени мотиви, съответно доклад, съгласно 
изчерпателно изброените в закона изисквания 
не следва да се обсъжда от компетентния да 
го приеме орган. 
Предвид изложеното оспорената Наредба 
е приета при нарушение на чл. 11, ал. 1 и 
чл. 28, ал. 2 ЗНА. Това нарушение води до 
невъзможност съдът да извърши контрол за 
законосъобразност на подзаконовия нормати-
вен акт с относими законови разпоредби и до 
нарушение на чл. 26, ал. 1 ЗНА. Това води до 
неговата незаконосъобразност, поради което 
актът подлежи на отмяна.