Държавен вестник, бр. 101, 2015 г., стр. 63

БРОЙ  101	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  63  
По експертни оценки около 30 % от работните 
места в Европа са свързани с полагане на труд 
в неблагоприятна среда, която оказва нега-
тивно влияние върху здравето на работещите. 
У нас заетостта на работещите в традицион-
но рискови икономически сектори е по-висока 
в сравнение с голяма част от страните в ЕС, 
вследствие на което по-висок дял работещи са 
изложени на физични, химични, биологични 
и ергономични рискови фактори. Висок е и 
делът на работещите в условия на стрес (ниска 
автономност, работа в условията на недостиг 
на време, сменна работа, удължен работен 
ден и др.), като на тези фактори невинаги се 
обръща нужното внимание. 
Едни от най-важните показатели за състо-
янието на условията на труд и на дейностите 
за осигуряване на здраве и безопасност при 
работа са трудовият травматизъм и разкри-
ваемостта на професионалните заболявания. 
Промените в законодателството, въвеждащо 
превантивни подходи за осигуряване на безо-
пасност и здраве при работа, и подобряване-
то на условията и организацията на труда в 
много предприятия доведоха до понижаване 
на трудовия травматизъм, но той остава по-
висок в сравнение със средните показатели 
на ЕС. Трудовите злополуки, довели до смърт 
или до временна или трайна неработоспо-
собност, представляват значителна тежест 
в социално и икономическо отношение и са 
сериозно предизвикателство към дейностите 
за подобряване на здравословните и безопасни 
условия на труд. Трябва да се вземе предвид 
и фактът, че при някои условия на работа 
може да има късни последици, които да при-
чинят професионални болести и здравословни 
проблеми дълго време след прекратяване на 
експозицията на вредни вещества. 
С напредването на възрастта зачестяват 
трайните здравословни проблеми в резултат 
на заболявания, които не са пряко свързани 
с условията на труд. Поради това около 30 % 
от мъжете и жените във възрастовата група 
между 50 и 64 години се нуждаят от адапти-
ране на условията на труд с оглед на техните 
здравословни проблеми, за да се предотвратят 
рисковете от неработоспособност и ранно 
пенсиониране.
Работната среда предполага извършване на 
колективен труд или труд, свързан с контакти 
с външни на работното място лица. С това 
са свързани и голяма част от възможните 
източници на насилие или дискриминация, 
както и психосоциалните рискове на работ-
ното място (виж Политика 1.5). 
Всичко това налага ефективен контрол вър-
ху факторите на трудовата среда и активното 
периодично наблюдение на здравословното 
състояние на работещите като основен ин-
струмент в усилията за опазването му. Важ- 
на роля в този процес има прилагането на 
проактивни и превантивни мерки от страна 
на службите за здраве и безопасност при ра-
бота. Тези мерки следва да са насочени към 
насърчаване на работещите да се грижат за 
своето здраве и безопасност. 
Формирането на безопасно и здравословно 
поведение при работа трябва да се реализира 
чрез дейности за повишаване на информи-
раността, обучение и участие на работещите 
в процесите. Следва да се развива профе-
сионалният профил на работната сила и да 
се формира култура, отдаваща значение на 
превенцията на професионалните рискове. 
Насърчаването на грижите за здравето като 
фактор на работоспособността трябва да е 
насочено и към формиране на здравословни 
навици, свързани с начина на живот, зася-
гащи храненето, консумацията на напитки, 
физическата активност, почивката и съня и др.
Дейностите, свързани със здравословни и 
безопасни условия на труд, са важен ресурс, 
който трябва бъде използван и да бъде насър-
чавано и подпомагано неговото интегриране в 
общата политика за подобряване на здравето. 
Във връзка с това е необходимо да се пре-
осмисли дейността на службите по трудова 
медицина с цел подобряване и разширяване 
на възможностите за развитие на дейности 
по промоция на здраве и превенция на хро-
ничните заболявания на работното място.
От своя страна, здравната система следва 
да се фокусира върху подобряване на качест-
вото на дейностите, свързани с ранна диагно-
стика и лечение на заболяванията, заемащи 
най-висок относителен дял в структурата на 
смъртността и на заболеваемостта с временна 
и трайна неработоспособност.
Следва да бъдат създадени механизми, 
ангажиращи личната отговорност на хората 
за тяхното здраве чрез активно участие в 
профилактичните и скрининговите програми.
МЕРКИ:
1.3.1. Разширяване на основния пакет 
здравни дейности, заплащани от НЗОК в 
областта на профилактиката, диагностиката 
и лечението на заболяванията, които са най-
честа причина за преждевременна смъртност 
и неработоспособност;
1.3.2. Реализиране на ефективни програми 
за промоция на здраве и профилактика на 
болестите, вкл. по отношение на здравословно 
хранене, промоция на укрепваща здравето 
физическа активност, намаляване употребата 
на тютюневи изделия и наркотични вещества 
и злоупотребата с алкохол и др., с акцент 
върху рискови групи; 
1.3.3. Подобряване на дейността на служ-
бите по трудова медицина, както и коорди-
нацията им със структурите от системата на 
здравеопазването;
1.3.4. Ранна диагностика и контрол на про-
фесионалните и свързани с труда заболявания;