Държавен вестник, бр. 97, 2012 г., стр. 137

БРОЙ  97	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  137  
ППСОВ, както и такива, използващи оборотно 
водоснабдяване и интегрирани водни технологии) 
заделят за финансиране на извършваните от тях 
инвестиции. Източници на тези средства могат 
да бъдат печалбата, заделени резерви или дъл­
госрочни кредити с инвестиционна насоченост. 
Възможно е част от инвестициите да бъдат фи­
нансирани с текущи постъпления от дейността, 
които обаче от методологическа гледна точка 
е много трудно да бъдат определени, както и 
размерът на печалбите, резервите и кредитите, 
насочвани за инвестиции. От тази гл.т. тези 
средства са обединени в една обща група, която 
наричаме собствени средства. 
7.3.6. Заемни средства и други национални фондове
Освен ПУДООС, средства за водни проекти 
се предоставят и от Националния доверителен 
екофонд (до 2007 г.), както и от други фондове. 
Размерът на финансирането по линия на тези 
фондове е незначителен. Заемните средства могат 
да бъдат с източник от български и международни 
финансови институции, като делът на тези сред­
ства в общия размер на финансирането също е 
незначителен. 
7.4. Основни изводи 
Въз основа на анализа могат да се направят 
следните по-важни изводи:
· В България няма пълна база данни за раз­
ходите и финансиранията във водния сектор, 
а липсата на систематична и непротиворечива 
информация се явява основен проблем за изгот­
вянето на прецизни анализи на финанасовите 
потоци в този сектор. НСИ набира и обобщава 
информация само за част от разходите и из­
точниците на финансиране за опазване и въз­
становяване на водните ресурси. Създаването 
на стройна информационна система, отчитаща 
всички разходи и източници на финанасиране 
по отделни направления, е изключително го­
лямо предизвикателство както за адекватното 
управление на водния сектор, така и конкретно 
за разработването на инвестиционни проекти, 
с които да се кандидатства за финансиране по 
линия на фондовете на ЕС. 
· До 2008 г. разходите в сектор „Води“ на­
растват с по-бързи темпове в сравнение с БВП. 
След тази година спадът във финансирането от 
ПУДООС и липсата на допълнително финанси­
ране чрез трансфери от републиканския бюджет 
в резултат от настъпването на финансовата криза 
води до спад на разходите в сектора.
· Разходите за доставяне на вода имат най-го­
лям дял в общите разходи в сектор „Води“, като 
основната причина са високите текущи разходи за 
предоставяне на услугата. Най-големи инвестиции 
в сектора обаче се извършват по отношение на 
инфраструктурата за отвеждане (канализация) и 
пречистване на отпадъчни води. 
· Изразходването на средствата за инвестиции 
във водоснабдителни и канализационни системи 
и ПСОВ е неефективно – високи разходи на 1 
км водопровод и канализация; преоразмерени 
ПСОВ и т.н. Голяма част от средствата за кана­
лизационни системи и ПСОВ се разпределят за 
неприоритетни агломерации с население между 
2 – 10 хил.ж. и под 2 хил.ж.
· Разходите за отводняване и предпазване от 
вредното въздействие на водите не се считат за 
приоритетни, въпреки изключително важното 
им значение за населението в страната и се раз­
глеждат като „допълващи“ в общата рамка на 
разходите в сектор „Води“.
· Цените на водоснабдителните и канализаци­
онните услуги имат най-висок дял в общия размер 
на финансирането на сектор „Води“ в България 
(37 % през 2009 г.), като този дял намалява за 
анализирания период поради нарастващото вли­
яние на средствата по линия на ЕС. Съществуват 
големи различия в цените на водните оператори 
поради предоставената им законова възможност 
да заложат множество различни параметри за 
тяхното определяне. Цените за доставка на вода 
за напояване се определят със заповед на минис­
търа на земеделието и храните по предложение на 
доставчика, което поражда неравнопоставеност 
между В и К операторите и хидромелиоративните 
дружества, защото хидромелиоративният отрасъл 
не е предмет на нормативна регулация от страна 
на ДКЕВР.
· Средствата по линия на предприсъедини­
телните, Структурните и Кохезионния фондове 
са втори по важност източник на финансиране 
на разходите в сектор „Води“ (18 % през 2009 г.), 
като значението му ще нараства в бъдеще. 
· Средствата от ФАР – ТГС България – Гърция 
са усвоени независимо от забавеното изпълнение 
на проектите, дължащо се преди всичко на нека­
чествени предварителни проучвания и лоша коор­
динация на заинтересованите страни. Основните 
проблеми при реализацията на инвестиционните 
проекти по Програма ИСПА, одобрени за фи­
нансиране от предприсъединителните фондове, 
са свързани със забавени тръжни процедури за 
избор на изпълнител и проблеми, възникнали по 
време на строителството.
· Изпълнението на ОПОС 2007 – 2013 г. се 
характеризира с ниско усвояване на средства­
та – около 6 % – и насочване на една трета от 
вече контрактуваните средства към неприори­
тетни обекти. Поради тази причина една част от 
сключените до момента договори са предложени 
за прекратяване. Наблюдават се сериозни пробле­
ми, свързани както с подготовката на проекти за 
кандидатстване, така и с бавното изпълнение на 
вече контрактувани проекти, поради: сравнително 
слаб капацитет на общинската администрация за 
подготовка на тръжна документация, съчетава­
ща изискванията на ЗОП и правилата ФИДИК; 
неточни и непълни идейни/технически проекти;