Държавен вестник, бр. 17, 2011 г., стр. 66

СТР.  66	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  17
 	 полеви изследвания на свойствата на поч­
вите;
 	 изследване на водния и температурен режим 
на почвите;
 	 определяне на условията на залягане и раз­
пространение, режима и химичния състав 
на подпочвените води, хидрогеоложките 
параметри на водоносните хоризонти и 
връзката им с повърхностните води;
 	 изясняване и очертаване на зоните с проява 
на физико-геоложки и инженерно-геолож­
ки процеси и явления и установяване на 
закономерностите и механизма на тяхното 
развитие.
10. Полевите проучвателни и лабораторни 
работи и изследвания включват:
 	 геоложка и инженерно-геоложка картиров­
ка, вкл. използване на аерофотоматериали 
и аеровизуални наблюдения;
 	 направа на проучвателни изработки (сон­
дажи, шурфи, галерии и др.);
 	 лабораторни изследвания за определяне 
свойствата на почвите и химичния състав 
на подземните води;
 	 полеви изследвания (пенетрации, срязва­
ния, пресиометрия, щампови натоварвания 
и др.);
 	 геофизични изследвания;
 	 опитно-филтрационни изследвания (водо­
черпения, водоналивания, миграционни 
изследвания и др);
 	 стационарни наблюдения;
 	 специални инженерно-геоложки изслед­
вания, вкл. обследване на земната основа 
под деформирани сгради и съоръжения;
 	 анализ и обработка на материалите и съ­
ставяне на технически отчет.
11. Изборът на вида и гъстотата на проучва­
телните изработки зависи от задачата на проуч­
ването, инженерно-геоложката сложност (условия 
на залягане, литоложко разнообразие и състояние 
на почвените разновидности), степен на изуче­
ност, категория на сградата или съоръженията и 
необходимата дълбочина на изследване.
12. (1) При избора на дълбочината на проуч­
вателните изработки се отчита необходимостта 
от всестранно изучаване на геоложкия строеж 
и хидрогеоложките условия на района за стро­
ителството в зоната на въздействие на сградите 
и съоръженията върху земната основа. Слабите 
и структурно неустойчиви почви се проучват по 
цялата им дебелина или до дълбочина, на която 
наличието на такава почва не влияе на устойчи­
востта на проектираните сгради и съоръжения.
(2) За предварително насочване при планиране 
на проучвателните изработки за гражданско и 
промишлено строителство, като брой проучвател­
ни изработки и дълбочина на проучване, могат 
да се ползват таблици № 1 и 2 от инструкцията.
(3) В райони с развитие на неблагоприятни 
физико-геоложки процеси и явления дълбочината 
на проучвателните изработки трябва да обезпечи 
разкриване и изучаване на зоните на тяхното 
проявление, а също и възможността за развити­
ето им при строителството и експлоатацията на 
сградите и съоръженията.
13. Дълбочината на опробване на проучвател­
ните изработки се определя с отчитане размера 
на зоната на взаимодействие на сградите и съо­
ръженията с геоложката среда. Границите на тази 
зона се очертават, като се вземат под внимание 
предназначението, видът, размерите и особености­
те на конструкцията на сградите и съоръженията, 
сложността на инженерно-геоложките условия, 
разпространението, съставът, състоянието и особе­
ностите на почвените пластове и неблагоприятни 
физико-геоложки процеси и явления.
14. Вземането на проби от проучвателните 
изработки, тяхното опаковане, съхранение и 
транспортиране в лабораториите се извършва по 
методически предписания.
15. (1) Лабораторните изследвания се извършват 
за изучаване на физико-механичните свойства на 
почвите, изясняване на основните закономернос­
ти на изменението им и изучаване на химичния 
състав на подземните води.
(2) Лабораторните изследвания на почвени 
проби се правят при отчитане на условията на 
работа (напрегнатото състояние) на почвите в 
зоната на взаимодействие на сградите и съоръ­
женията с геоложката среда.
(3) От лабораторните изследвания се полу­
чават данни за нормативните и определяне на 
изчислителните стойности на показателите за 
физико-механичните свойства на строителните 
почви от всеки инжинерно-геоложки вид в съот­
ветствие с изчислителните схеми на съоръженията 
и техните основи, като минималното количество 
изследвани проби от един инженерно-геоложки 
вид трябва да бъде три броя.
(4) Лабораторните изследвания на почвените 
проби се извършват по действащите в страната 
стандарти.
16. За определяне на агресията и корозията на 
подземните води към материалите на строител­
ните конструкции водните проби от водоносните 
хоризонти се изследват съгласно действащите 
стандарти.
17. (1) Полевите изследвания имат за цел да 
се уточни геоложкият профил, да се очертаят 
лещовидните и слаби прослойки и установят 
закономерностите на изменение на свойствата 
на почвите в хоризонтална и вертикална посока.
(2) Изборът на методика за полеви изслед­
вания става в съответствие със спецификата на 
строителството, дълбочина и начин на фунди­
ране и поставените изисквания на заданието на 
инвеститора, като включват стандартен пене­
трационен тест (SPT), статични пенетрационни 
тестове (CPT), пресиометрични тестове и др. в 
съответствие с Еврокод 7.
18. (1) Геофизичните методи се прилагат в 
комбинация с лабораторните и полевите изслед­
вания за изясняване на нееднородния строеж 
на литоложките видове, състава, състоянието 
и условията на залягането им, изясняване на 
тектонски нарушения и карстови зони, както и 
условията на залягане на водоносните хоризонти.
(2) Изборът на методите за геофизични из­
следвания става в съответствие с таблица № 3. 
19. Опитно-филтрационните работи се правят 
за изясняване на хидрогеоложките условия, ос­
новните хидрогеоложки параметри на водонос­
ните хоризонти и прогнозиране на промените,