Държавен вестник, бр. 8, 2016 г., стр. 91

БРОЙ  8	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  91  
сят от позицията и точките на мрежата. При 
измерване със „spot“ яркомер броят на мрежо-
вите точки трябва да бъде оптималното отно-
шение между точността и необходимото време 
за измерване. Ако се използва CCD камера с 
достатъчна точност, може да се използва еднак-
ва мрежа с достатъчен брой точки.
(2) За зоните на пътен тунел с постоянно 
ниво на осветление (първата част на входната 
зона, вътрешната зона) на фиг. 21 е показана 
примерна измервателна мрежа. Тя е достатъчно 
точна и приемлива при пътни тунели с нормал-
но изпълнение. Позицията на надлъжните мре-
жови точки се основава на принципа на рав-
ноотдалеченост на осветителите. Предложеният 
брой на надлъжно разположените точки (7 на 
брой) се базира на практически съображения, 
за да не се увеличи разстоянието между освети-
телите, което ще бъде причина за намаляване 
на резолюцията на разпределението.
Фиг. 21. Изчислителна и измервателна мрежа за 
дадено измервано поле:
B – широчина на пътната лента; D – разстояние 
между осветителите; L – дължина на измерваното 
поле; n – брой на разстоянията между осветителите,  
включени в полето
Чл. 401. (1) Надлъжното отстояние между 
две съседни мрежови точки трябва да е по- 
голямо от 2,5 m. Препоръчаните ъгли за из-
мерване на точкова яркост са 2' x 20'. За дис-
танция 60 m и височина на наблюдение 1,5 m 
тези резултати в измерваното пространство на 
пътя са около 1,4 m дължина и 0,35 m широ-
чина; за дистанция 80 m размерите са 2,5 m/ 
0,47 m. Първият напречен ред трябва да е на 
разстояние L/4 от най-ниската точка (nadir) на 
първия осветител, включен в полето. Общата 
дължина L на полето зависи от броя на освети-
телите, включени в измерването. Неговата дъл-
жина е обикновено 15 m и 25 m. Същата мрежа 
се използва при измерване на стените, но само 
3 реда във височина. Първият ред е на височина 
0,33 m, вторият ред – на 1 m, и третият ред – на 
1,67 m височина. 
(2) Методът по ал. 1 не е приложим за зони 
от тунела, където разстоянието между освети-
телите е различно. В тези случаи разстоянието 
и броят на надлъжните мрежови точки трябва 
да бъдат подходящо определени, за да се по-
стигне приемлива апроксимация и точност.
Чл. 402. Всички условия, които може да ока-
жат влияние на измерванията, се изясняват и 
уточняват, както следва:
1. стойности на електрическите параметри 
на инсталацията;
2. околна температура (трябва да бъде из-
мерена възможно най-близко до осветителите);
3. състояние на тунелната експлоатация (по-
върхност на пътя, стени, осветители);
4. външни условия (нощ/ден, дневна  
светлина).
Чл. 403. (1) Осветеността на пътя и стената 
се измерва в равнина, успоредна на съответна-
та повърхност (не в хоризонтална равнина, ако 
пътят не е хоризонтален). Разстоянието между 
фотоелемента и повърхността трябва да е по-
малко от 10 cm.
(2) Вертикалната осветеност се измерва на 
височина 20 cm над пътната повърхност (цен-
търа на обект 40 x 40 cm) в равнина, перпенди-
кулярна на посоката на движение. Луксметърът 
трябва да е интегриран в кутия 40 x 40 cm, си-
мулирайки засенчването на обекта.
Чл. 404. Измервателното поле на яркоме-
ра за локална яркост трябва да е 2'/20', като 
през деня се предвиждат мерки срещу разсеяна 
светлина. Разсеяната светлина на атмосферната 
яркост може да бъде оценена чрез допълнител-
но измерване на яркостта на светлинен капан 
(„черна дупка“) при отчитане състоянието на 
пътната настилка. При проверка на проект-
ните показатели на яркостта на пътя се взема 
предвид обстоятелството, че отражателните 
характеристики на суха пътна настилка може 
да се променят значително при понижаване на 
околната температура и създаване на условия 
за роса, при които пътят е покрит с невидим 
воден филм.
Чл. 405. Измерването на отражателните 
характеристики е много добра възможност за 
сравнение на изчисленията и измерванията на 
тунелните осветителни уредби. В много случаи 
разликата между изчислените и измерените 
величини се дължи на различните отражател-
ни характеристики, използвани при проекти-
рането, и на техните действителни стойности 
по време на измерването. Ако се разполага с 
рефлектометър за пътни настилки, отражател-
ните характеристики на пътната настилка тряб-
ва да бъдат измерени едновременно с измерва-
нето на яркостите. Отражателните характерис-
тики на стените може да бъдат оценени чрез 
измерване на яркостта и осветеността (при ъгъл 
на наблюдение – 45°, 0° и 45°) на няколко точки 
на стената.
Раздел ІІ
Евакуационно осветление в тунелите
Чл. 406. Главното работно тунелно осветле-
ние трябва да осигури при нормални условия 
през деня и нощта подходяща видимост на пре-
минаващите ППС през входната и вътрешната 
зона на тунела.
Чл. 407. (1) Осветлението за безопасност (ре-
зервното осветление) се изпълнява в две разно-
видности:
1. аварийно осветление (standby), което тряб-
ва да осигури минимална видимост на водачите 
на ППС за напускане на тунела с техните МПС 
в случай на аварийно прекъсване на електроза-
хранването;