Държавен вестник, бр. 2, 2021 г., стр. 9

БРОЙ  2	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  9  
ЕС (22 %) и много по-ниска от стойности­
те в съседни страни като Румъния (11 %), 
Хърватия (29 %), Гърция (28 %), Словакия 
(25 %) и Турция (34 %). В тази връзка може 
да се разглежда закономерен фактът, че при 
9765 изследователи на щат във ВУ, което 
представлява 31 % от всички изследователи 
в България, над 90 % от научната продукция 
в системата на ВО е съсредоточена в едва 
няколко държавни ВУ.2
Едва през 2019 г. започна реализацията на 
10 национални научни програми по актуални 
обществени или технологични проблеми с 
общо финансиране от над 19 млн. лв. годиш­
но и бяха обявени конкурсни сесии от нов 
тип, като програмата за върхови постижения 
„Вихрен“ и програмата за реинтеграция на 
млади учени „Петър Берон и НИЕ“, които 
допълниха до известна степен недостатъч­
ния ресурс за научни изследвания от около
10 млн. лв., предоставяни ежегодно от ФНИ.
След изменението и допълнението през 
2018 г. на Постановление № 90 на Минис­
терския съвет от 2000 г. за условията и реда 
за предоставяне на стипендии на студентите, 
докторантите и специализантите от държав­
ните висши училища и научни организации, 
ежегодно се предоставят на държавни висши 
училища (ВУ) и научни организации (НО) с 
висок индекс на интензивност на научната 
продукция средства за допълнителни стипен­
дии на положително атестираните редовни 
докторанти. Този индекс се определя от коли­
чеството и качеството на научната продукция. 
През 2018 г. и 2019 г. по този механизъм са 
предоставени 4,8 млн. лв. на над 20 ВУ. Със 
стартирането на Национална научна програма 
„Млади учени и постдокторанти“ ежегодно 
от 2019 г. се предоставят по 5 млн. лв. на ВУ 
и НО с добри научни резултати за основни 
или допълнителни възнаграждения на млади 
учени и постдокторанти.
Тези допълващи източници на финанси­
ране представляват добра основа за разви­
тие на научните изследвания през периода 
2020 – 2030 година, използвайки възможнос­
тите на ПНИИДИТ, ПО, на националното 
финансиране и на европейските фондове по 
програма „Хоризонт Европа“. Но е необходимо 
значително увеличение на средствата за науч­
ни и научно-приложни изследвания, съчетано 
със създаване на ефективни механизми за 
тяхното ефективно използване и контрол, за 
да се навакса изоставането спрямо останалите 
европейски държави.
Освен ниското ниво на финансиране, мо­
гат да се посочат и няколко други системни 
проблеми в тази област. Принципите на отво­
рената наука все още не са възприети широко 
от висшите училища. Към настоящия момент 
съществуват 7 институционални хранилища 
на научни публикации във висши училища 
с отворен достъп, които биха могли да се 
обединят функционално в едно национално 
хранилище (репозиториум).
Все още изостават приложната научна 
дейност и иновациите във ВУ, които биха 
допринесли за по-интензивното развитие на 
българската икономика. С осигурено финанси­
ране от ОПНОИР (прехвърлено към ОПИК), 
в процес на създаване са над 10 регионални 
научни центрове, с фокус върху приложните 
изследвания и сътрудничество с бизнеса. Чрез 
стимулите, създавани от различните програми, 
може да се очаква съществена промяна в това 
отношение през периода 2021 – 2030 година 
Но без системна подкрепа на развитието на 
фундаментални научни изследвания и без 
развитието на ефективни връзки между ВУ 
и фирмите за съвместни научни изследвания 
и развиване на иновации потенциалът на 
учените в сферата на висшето образование 
ще остане нереализиран.
По Цел 5. Модернизация на системата 
за управление на висшите училища и ясно 
определяне на видовете ВУ и образователно-
квалификационните степени
Съветите на настоятелите не успяха да 
се наложат като изразител на обществените 
интереси в развитието и управлението на 
ВУ. Причините са комплексни, като водеща­
та причина се очертава да е в недостатъчно 
добре дефинираните им правомощия, което 
не им позволява да се включат активно във 
вземането и осъществяването на стратегичес-
ките решения за развитието на ВУ.
Това е една от причините с промени в ЗВО 
през 2020 г. да бъде въведено изискване за 
утвърждаване на политика за развитието на 
всяко държавно висше училище, разработена 
от заинтересованите страни и изразяваща визи­
ята им за стратегическо развитие. Политиката 
ще се утвърждава до три месеца преди избора 
за органи за управление, като на тази основа 
министърът на образованието и науката ще 
сключва договор за управление с избрания 
от Общото събрание на държавното висше 
училище ректор. Предвидено е финансирането 
на ВУ да зависи от изпълнението на предви­
дената програма за развитие на конкретното 
ВУ. Въздействието на тези промени ще стане 
ясно през следващите години.
С промени в ЗВО през 2016 г. бяха регламен­
тирани изследователски университети, но не 
бяха утвърдени правила за реализиране на тази 
възможност, поради неясноти по отношение 
на критериите за подбор и на специфичните 
функции на изследователските университети. 
По тази причина не беше предоставена въз­
можност за никое ВУ да придобие статут на 
изследователски университет, т.е. тази зако­
нова възможност остана нереализирана. От 
друга страна, бяха регламентирани правилата 
за откриване и функциониране на изследо-