Държавен вестник, бр. 91, 2010 г., стр. 66

СТР.  66	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  91
намеса, пациентът подлежи на хоспитализация 
за прецизиране на диагнозата и необходимостта 
от операция. 
7.2.2.3. Клиничният диагностичен преглед 
е неотменен етап от диагностичния процес, 
който включва следните основни компоненти: 
7.2.2.3.1. анамнеза, насочена към уточнява­
не на основното заболяване, неговата органна 
локализация, характер, разпространение в съ­
седни органи и структури, наличие на спешни 
индикации за операция; 
7.2.2.3.2. физикален преглед, насочен към 
уточняване на органната локализация на за­
боляването, неговото разпространение и/или 
ангажиране на съседни органи и структури, 
стадии на онкологично заболяване, симптоми, 
подкрепящи тезата за спешно състояние или 
спешни индикации за операция; 
7.2.2.3.3. назначаване и провеждане на био­
химични, микробиологични, вирусологични и 
други специализирани лабораторни изследва­
ния, насочени към уточняване на основното 
заболяване и неговите усложнения; 
7.2.2.3.4. назначаване и изпълнение на ин­
струментални изследвания в обем, уточняващ 
характера на основното заболяване и него­
вите усложнения, прецизиращ индикациите 
за операция, евентуалния необходим лечебен 
обем на операцията, възможните варианти на 
оперативно или алтернативно нехирургическо 
третиране на заболяването; 
7.2.2.3.5. провеждане на консултации със 
специалисти от други клинични специалности, 
насочени към уточняване на диагнозата, пока­
занията за операция и причините за спешност. 
7.2.3. Клиничен преглед за оценка на опе­
ративния риск: 
7.2.3.1. (изм. – ДВ, бр. 65 от 2010 г.) Клиничен 
преглед за оценка на оперативния риск е също 
неотменен, по правило ускорено протичащ ди­
агностичен процес. Той може да бъде започнат 
от общопрактикуващ лекар/лекар по дентална 
медицина или специалист лицево-челюстен 
хирург от амбулатория за специализирана ме­
дицинска помощ, медицински център, медико-
дентален център, диагностично-консултативен 
център, но представлява основно задължение на 
хирурга и анестезиолога при уточнени показания 
за операция и взето решение за извършване 
на планова или спешна хирургическа намеса. 
7.2.3.2. Клиничният преглед за оценка на 
оперативния риск включва следните основни 
компоненти: 
7.2.3.2.1. анамнеза, насочена към уточня­
ване на минали заболявания, придружаваща 
патология и повлияване на общото състояние 
от основното заболяване, имащи значение за 
правилна оценка на оперативния риск, за вида 
и обема на предоперативната подготовка с цел 
максимално подобряване на кондицията на бол­
ния и осигуряване на успешен безпроблемен 
завършек на хирургичната намеса; 
7.2.3.2.2. физикален преглед, насочен към 
установяване на данни за здравното състояние 
на пациента, за наличието на придружаващи 
заболявания или повлияване на статуса от ос­
новното заболяване или от минали страдания; 
7.2.3.2.3. назначаване и провеждане на 
биохимични и други лабораторни тестове, на 
инструментални изследвания и консултации със 
специалисти от други клинични специалности, 
за да се обективизира здравното състояние на 
пациента с оглед правилната оценка на опе­
ративния риск. 
7.2.3.3. Стандартният КПООР включва задъл­
жителни консултации с кардиолог, а за деца до 
18 години – с педиатър. Този процес завършва 
с преданестезиологичен преглед/консултация с 
оценка на оперативния риск по скалата на ASA 
(Аmerican Society of Anaestesiologists) или друга 
възприета система, изграждане на становище за 
безопасността, индикациите и контраиндикаци­
ите на предстоящата анестезия, планиране на 
възможните анестетични техники и средствата 
за тяхното провеждане.
7.2.3.4. Окончателната преценка на оператив­
ния риск се прави от хирурга-оператор – при 
условия на спешност, и/или от лекарски хирур­
гически колегиум. Тази преценка се съгласува 
с анестезиолог, а при наличие на специфични 
причини – и с други специалисти-клиницисти 
(лекарски консилиум). 
7.2.3.5. Заключителната оценка на оператив­
ния риск се съобщава и обсъжда с пациента 
и неговите близки. При отказ от операция 
заради висок оперативен риск е необходимо 
информираното съгласие на пациента, както и 
препоръки за възможното поведение и лечение, 
информация за риска за живота, за възможните 
усложнения, прогноза за изхода от болестта, 
евентуална препоръка за оперативно лечение 
само в условия на спешност. 
7.2.3.6. При индикации за операция и взе­
мане на решение за извършване на такава се 
изисква назначаване и провеждане на лечебни 
мероприятия – подготовка за операция с цел 
осигуряване на оптимално здравно състояние 
на пациента и снижаване на оперативния риск. 
Подготовката за операция включва назначе­
ните от консултанта и от хирурга лечебни, 
физиотерапевтични и други средства и мерки 
по отношение на: 
7.2.3.6.1. с оглед предстоящата анесте­
зия – клиничен преглед и подготовка на паци­
ента за анестезия в съответствие с медицински 
стандарти „Анестезия и интензивно лечение“; 
7.2.3.6.2. антиалергична подготовка при 
анамнестични данни и след предходно тестуване; 
7.2.3.6.3. кардиологична подготовка, лечение 
на сърдечно-съдови заболявания, профилактика 
на кардиологични усложнения; тромбоембо­
лична профилактика и лечение; 
7.2.3.6.4. антибактериална профилактика и 
лечение, саниране на придружаващи заболя­