Държавен вестник, бр. 37, 2024 г., стр. 21

БРОЙ  37	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  21  
и навременна грижа за пациентите с остри със-
тояния в кардиологията. Създадената мрежа 
от катетеризационни лаборатории позволява 
приложението на първичната ангиопластика 
при инфаркт с ST елевация като утвърден 
метод на лечение в цялата страна. Основен 
фактор при това заболяване е времето на 
реакция, което в някои случаи остава непри-
емливо дълго поради два основни фактора: 
времето за реакция на системата за спешна 
помощ и времето за реакция от страна на 
пациента. При последното огромна роля играе 
осведомеността на пациентите, върху която 
политиката трябва да се насочи посредством 
създаване на медийни кампании, фокусиращи 
общественото внимание. Ранното лечение 
на други социалнозначими заболявания, 
като артериалната хипертония, предсърдно-
то мъждене и сърдечната недостатъчност, 
трябва да бъде промотирано чрез редица 
програми на институциите, подпомагащи 
прилагането на най-съвременна и ефективна 
терапия. Политиката включва и създаването 
на специализирани центрове за лечение на 
напреднала сърдечна недостатъчност, които 
да дадат възможност за достъп до съвремен-
ни терапевтични средства като устройствата 
за подпомагане на левокамерната функция. 
Всички тези програми ще бъдат създадени 
съвместно с Дружеството на кардиолозите в 
България и другите научни дружества, чиято 
насоченост са сърдечносъдовите заболявания. 
Особено важно е въвеждането на политики, 
насочени към персонализираната медицина. В 
този смисъл политиката включва по-широко 
навлизане и по-добра реимбурсация на гене-
тичните изследвания и образните методики 
като магнитно-резонансната томография и 
компютърната томография. 
Специален фокус следва да се насочи към 
пациентите в зряла възраст с коригирани вро-
дени сърдечни заболявания, за да се осигури 
непрекъснатост на покритието с високоспе-
циализирана грижа. За целта следва да се 
създаде система от специализирани центрове 
за наблюдение на тези пациенти. 
Навлизането на дигиталните технологии 
и иновации е друг акцент на тази политика. 
Поради нуждата от събиране на големи масиви 
данни и тяхната обработка с оглед подобря-
ване на медицинската грижата, политиката 
предвижда създаване и администриране на 
регистри за основните нозологични единици, 
които следва да бъдат интегрирани в разви-
ващата се НЗИС. Интеграцията на системата 
на здравеопазването в единната база European 
Health Data Space в колаборация с европейските 
институции също следва да бъде приоритет. 
Това ще даде възможност за синхронизиране на 
данните на страните членки за по-качествено 
планиране и предоставяне на необходимото 
здравно покритие в условията на миграция 
на големи групи хора в ЕС. 
Много важен елемент в грижата за паци-
ентите със ССЗ е провеждането на ранна, 
системна и достатъчна по обем рехабилита-
ция. Мнозинството пациенти със ССЗ имат 
потребност от рехабилитационни програми с 
оглед максимално бързата им интеграция в 
социално-икономическия живот. Политиката 
следва да застъпи анализа на потребностите от 
рехабилитация със ССЗ, анализ на наличната 
инфраструктура и план за разгръщане на мрежа 
от налични, реконструирани и новосъздадени 
центрове за рехабилитация.
 Всички тези мерки следва да залегнат в 
Национален план за сърдечносъдово здраве, 
който да бъде разработен съвместно с науч-
ните дружества и Националния алианс за 
сърдечносъдово здраве. 
Целеви препоръки на политиката до 2030 г.: 
 Повишаване на осведомеността на об-
ществото за начините за промоция на сър-
дечносъдовото здраве.
 Изработване на национални програми 
за скрининг на рисковите групи по отделните 
нозологични единици.
 Прилагане на системни и съвременни 
политики за превенция на хроничните не-
заразни болести с фокус върху ССЗ, като за 
целта се създадат програми, обхващащи об-
щопрактикуващи лекари и кардиолози, както 
и създаване на скринингови центрове. 
 Разгръщане на национални програми за 
рискови фактори като тютюнопушене, заседнал 
начин на живот, вредни хранителни навици, 
замърсяване и други фактори, увреждащи 
сърдечносъдовото здраве. 
 Осигуряване на равен достъп до ранна 
диагностика и ефективно лечение според 
препоръките и съобразно принципите на 
персонализираната медицина. 
 Изграждане на мрежа от работещи по 
съвременни протоколи рехабилитационни 
центрове за пациенти със ССЗ.
Конкретните мерки за реализация на поли-
тиката и индикаторите за нейното изпълнение 
са предвидени в Плана за действие за изпълне-
ние на Националната здравна стратегия 2030.
Политика 3.3. Борба с рака и неговото 
бреме 
Основни насоки на политиката:
Основна цел на политиката и на Наци-
оналния план за борба с рака в Република 
България 2027 е изграждането на интегрирана 
и достъпна система за онкологична грижа, 
в рамките на която да се осигуряват всички 
дейности по превенция, скрининг, иновативна 
диагностика и лечение и грижи.
Доколкото основните рискови фактори за 
развитие на рак са общи за хронични незараз-
ни заболявания, дейностите по превенция на 
онкологичните заболявания ще се реализират 
като неразделна част от общите политики 
за превенция, предвидени в Приоритет 1 на 
настоящата стратегия. Допълващ ефект за 
прилаганите мерки ще имат инвестициите 
и дейностите, които ще се изпълняват по  
ПРЧР 2021 – 2027 г., свързани с реализирането