Държавен вестник, бр. 16, 2003 г., стр. 33

Б Р О Й  16
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  33
4. Оценка на антропометрични показатели
На табл. 1, 2, 3 и 4 са представени средните
стойности (х) и стандартното отклонение (s)на
антропометричните показатели, съответно по
възраст и пол.
При индивидуалната им оценка се оформят:
I група
норма х ± 1 s; в нея се включват деца и
ученици, чиито показатели са в граници-
те на средната стойност (х) плюс/минус
1 стандартно отклонение (1 s)
II група
разширена норма; в нея са включени деца
и ученици, при които антропометрични-
те показатели са между х ± 1 s и х ± 2 s
III група извън нормата—антропометричните из-
мервания са под х—2 s и над х + 2 s.
II. Изследване на физическата дееспособност
1. Мускулна сила на лява и дясна ръка (динамо-
метрия, чрез която се определя силата на флексо-
рите на пръстите на ръцете)
Изследва се при деца над 3-годишна възраст.
Измерва се с ръчен динамометър с точност до 1 кг.
Изследването се извършва последователно на две-
те ръце, като се правят няколко опита и се отчитат
най-високите стойности (табл. 5).
2. Гладко бягане (тест за бързина)
При деца от 1- до 3-годишна възраст—на раз-
стояние 20 м.
При деца в предучилищна възраст—на разстоя-
ние 40 м.
При ученици—на разстояние 60 м.
Провежда се на равна асфалтова площадка.
Децата предварително се инструктират да бягат кол-
кото се може по-бързо до определената цел, нами-
раща се на 5—6 м зад финалната линия. Разстояни-
ето се пробягва еднократно. Времето от стартовия
сигнал до финалната линия се измерва с хрономе-
тър с точност до 0,1 сек (табл. 6).
3. Скок на дължина от място с два крака (тест
за мускулите на краката)
Провежда се на равна площадка с нехлъзгава
настилка (земя, зебран, килим). Начертава се ли-
ния на отскачане. Детето застава зад начертаната
линия така, че пръстите на краката опират до ли-
нията, без да я докосват.
Разрешава се предварително изпълнение на ма-
хове с ръце и пружиниране от тазобедрените стави.
Подскок не се разрешава. Измерването се извърш-
ва перпендикулярно от най-близкия белег, оставен
от приземяването, от която и да е част на тялото до
линията на отскока с точност до 1 см. Изпълняват
се 3 отскока, отчита се най-добрият (табл. 7).
4. Хвърляне на малка плътна топка (80 г) със
засилване (тест за силата на мускулите на ръце-
те, раменния пояс и гърба)
Извършва се от предварително начертана стар-
това линия на равен терен. Отчита се линейното
разстояние между нея и точката на приземяване на
топката с точност до 1 см. Правят се 2—3 опита с
лявата ръка и дясната ръка, като се вписва най-
добрият резултат (табл. 8).
5. Максимален брой клякания за 20 сек (тест
за издръжливост, прилага се при деца над 3-годиш-
на възраст)
От основен стоеж се извършват максимален
брой клякания за 20 сек. Клякането трябва да бъде
пълно (дълбоко), като за бройка се отчита цикъл
от едно клякане и изправяне (табл. 9 и 9а). За деца
от 10 до 18 години вместо максимален брой кляка-
ния се включва гладко бягане на 600 м за мъже и
300 м за жени (тест за издръжливост). Тестът се
провежда на лекоатлетическа писта или друго рав-
но и гладко място. Времето се измерва с хрономе-
тър с точност до 0,1 сек.
6. Оценка на физическата дееспособност
При индивидуалната оценка на показателите на
физическата дееспособност на деца и ученици се
отчитат само тези, които са под х—1 s.
III. Лекарски преглед
1. Анамнестични данни
Получават се от майката на детето и/или от
ученика и се отнасят за:
—настоящи оплаквания;
—минали заболявания;
—бременност, раждане, ръст и тегло на детето
при раждането;
—фамилна обремененост;
—хранене, имунизации;
—социален статус на родителите.
2. Физикално изследване
2.1. Оглед—дава информация за физическото
развитие, общото състояние на детето, цвят на
кожата и лигавиците, наличие на обриви, увеличени
лимфни възли, увеличена щитовидна жлеза, стой-
ка, деформации на гръдния кош, гръбначния стълб
и крайниците, малформации на половите органи и
степента на пубертетното развитие.
При кърмачетата допълнително се изследват
мускулният тонус, тургорът, подкожната мастна
тъкан и нейното разпределение по корем, крайни-
ци, гърди. Обръща се внимание на формата на гла-
вата, състоянието на шевовете є, определя се голе-
мината на фонтанелите. Търси се евентуално кра-
ниотабес и други симптоми на рахит. Отбелязват
се редът на прорязване на зъбите и броят им.
2.2. Дихателна система—отбелязва се проходи-
мостта на носа. При наличие на дихателната пато-
логия се описват точно симптомите є. При кърма-
четата се определя честотата на дишането и се
търсят признаци на диспнея.
2.3. Сърдечно-съдова система—за диагностици-
ране на сърдечно-съдови заболявания се търсят:
—при новородени деца (до 30-ия ден след раж-
дането) отказ от гърда (биберон), затруднено ди-
шане след нахранване, незадоволително наддаване
на тегло, цианоза от централен тип, тахипнея по
време на сън (над 55—60 в мин), тахидиспнея, на-
личие на малформативни стигми (например три-
зомия 21 и др.), промяна в качеството на пулса (слаб
на четирите крайника, целеритет, липса на долни-
те крайници), при аускултация—наличие на сърде-
чен шум, долавяне на сърдечните тонове отдясно
(декстрокардия), аритмична, брадикардична (под
90 в мин) или тахикардична сърдечна дейност (над
180—200 в мин при липса на фебрилитет), хепато-
мегалия, аномалии в ситуса на вътрешните органи;
—при кърмачета до 1 година освен посочените
симптоми в тази възраст се прибавят: изоставане
във физическото развитие, изпотяване, бледост (без
да е задължително наличие на анемия) и чести рес-
пираторни заболявания;
—при деца от 1- до 5-годишна възраст се наблю-
дават същите симптоми, както и лесна уморяемост,
оплаквания от сърцебиене, синкопи (прилошава-
ния, колапси) и повишено артериално налягане.