Държавен вестник, бр. 61, 2022 г., стр. 12

СТР.  12	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  61
за Прокуратурата на Република България 
предвидените средства за 2022 г. са повече от 
гласуваните със Закона за държавния бюджет 
на Република България за 2021 г.“, поради 
което не е налице „флагрантно намаление на 
бюджета от предходната година“, за да се 
твърди, че е нарушен принципът на само­
стоятелност на бюджета на Прокуратурата 
и този на разделение на властите.“ Обръща 
внимание, че разпоредбите на чл. 2, ал. 4 и 
5 „дават допълнителна възможност за уве­
личение на разходите на съдебната власт в 
частност на определените за Прокуратурата 
и допълнителна гаранция за извършване на 
нови разходи извън тези по ал. 2 на чл. 2“.
Според министъра на правосъдието „уве­
личените бюджетни разходи на Прокура­
турата на Република България за 2022 г. 
осигуряват нормалното є функциониране и 
не създават противоречие с трайната прак­
тика на Конституционния съд по отношение 
на самостоятелния бюджет на съдебната 
власт“. Поддържа, че „в пълно съответствие 
с чл. 117, ал. 3 от Конституцията Народ­
ното събрание е упражнило суверенното 
си право по чл. 84, т. 2 от Конституцията, 
като е спазило конституционната повеля за 
самостоятелност на бюджета на съдебната 
власт, осигурявайки достатъчно финансови 
средства и необходимите законови гаранции 
за нормалното осъществяване на дейността и 
изпълнение на функционалните правомощия 
на Прокуратурата на Република България“.
Министърът на финансите поддържа, че 
„Независимостта и бюджетната самостоя­
телност на съдебната власт се проявяват по 
отношение на съставянето, управлението, 
изпълнението на бюджета, както и разпреде­
лението на бюджетните средства, в т. ч. и от 
резерва, за непредвидени и/или неотложни 
разходи по бюджета на съдебната власт, но 
не и по отношение на общите бюджетни 
параметри по държавния бюджет, в рамките 
на които за съответната година са разчете­
ни и обвързани необходимите средства за 
изпълнението на всички функции и задачи 
на държавата, включително за функционира­
нето на установените в Конституцията други 
държавни органи и институции.“ Подчертава, 
че „Параметрите на държавния бюджет на 
Република България за 2022 г. са предопре­
делени от обективните фактори и предиз­
викателства в национален и световен план, 
в т. ч. пандемията от COVID-19 и нейните 
последици, повишаването на цените на енер­
гоносителите, предоставянето на хуманитарна 
помощ за Украйна, разходите за справяне с 
последствията от военните действия срещу 
Украйна и пр. В отговор на предизвикател­
ствата със ЗДБРБ за 2022 г. законодателят 
е въвел редица ограничения, касаещи бю­
джетите на първостепенните разпоредите­
ли с бюджет по държавния бюджет, които 
обаче не е предвидил да засегнат бюджета 
на съдебната власт за 2022 г.“ Министърът 
отбелязва, че „определените със Закона за 
държавния бюджет на Република България 
за 2022 г. разходи на органите на съдебната 
власт за 2022 г. значително надвишават тези 
за предходната бюджетна година“. Не споделя 
аргументите за противоречие с принципа 
на правовата държава, „тъй като законо­
проектът за държавния бюджет за 2022 г. 
е изготвен по установения ред и внесен от 
МС за разглеждане от Народното събрание, 
а законодателният орган е приел годишния 
закон за държавния бюджет при спазване 
на съответните изисквания“. В становище­
то се излагат аргументи, че с приемането 
на оспорената разпоредба не се „накърнява 
конституционният принцип за разделение на 
държавната власт, защото „Няма смесване 
или изземване на компетентности между ор­
ганите, на които са възложени трите основни 
функции на държавната власт.“
Конституционният съд обсъди доводите 
в искането, с което е сезиран, изложените 
в него съображения, постъпилите по делото 
писмени становища и правни мнения, както 
и относимата правна уредба.
При проведеното гласуване не се постигна 
изискуемото по чл. 151, ал. 1 от Конституция­
та и чл. 15, ал. 2 от Закона за Конституционен 
съд мнозинство от гласовете на повече от 
половината съдии от състава на съда (най-
малко 7 гласа), поради което искането беше 
отхвърлено.
I. Според съдиите Мариана Карагьозова-
Финкова, Таня Райковска, Атанас Семов, 
Янаки Стоилов и Соня Янкулова искането е 
неоснователно и следва да бъде отхвърлено 
по следните съображения:
1. Относно независимостта на съдебната 
власт, самостоятелността на нейния бюджет 
и практиката на Конституционния съд в тази 
материя
Отправна позиция на конституционните 
съдии 
Независимостта на съдебната власт е 
фундамент на конституционната система в 
модерната демократична държава. Изрично 
прогласена в разпоредбата на чл. 117, ал. 2 от 
Основния закон и единствено по отношение 
на това проявление на властването, подчер­
таващо значението є на основен принцип. 
Независимостта намира израз в отделеността 
на органите на съдебната власт и тяхната 
автономност спрямо влиянието както на соб­
ствено политическите институции, така и на 
други структурирани интереси в обществото. 
Върховенството на правото е основополагащ 
принцип в съвременните конституционни 
демокрации, който позволява налагането 
на ограничения дори върху демократично 
излъчени мнозинства, така че свободата на 
индивида да бъде запазена, което изисква