Държавен вестник, бр. 85, 2002 г., стр. 25

Б Р О Й  85
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  25
9. Животни, различни от говеда, овце и кози, за които
е потвърдено, че са болни от ТСЕ.
II. Представяне на информацията на Европейската
комисия
Информацията пред Европейската комисия се пред-
ставя под формата на таблица, която съдържа най-мал-
ко информацията от раздел I.
III. Документация и архив
1. Националната ветеринарномедицинска служба
съхранява 7 години документацията и архивите със:
1.1. броя и вида на животните, поставени под огра-
ничение за придвижване;
1.2. броя и резултатите от клиничните и епизоото-
логичните изследвания;
1.3. броя и резултатите от лабораторните изслед-
вания;
1.4. броя, идентичността и произхода на животните,
изследвани в рамките на мониторинговите програми,
съгласно глава А;
1.5. генотипа на прионовия протеин при овце, болни
от ТСЕ;
1.6. възрастта и клиничните симптоми на всяко из-
следвано животно при изследване на хронично слабее-
щи овце и кози.
2. Лабораторните изследвания, лабораторните кни-
ги, парафиновите блокчета и снимките от изследвания-
та по метода Western blots се съхраняват 7 години.
Приложение № 3
към чл. 7, ал. 2
Вземане на проби и лабораторно изследване
и референтна лаборатория на ЕО
1. Вземане на проби
Всички проби, предназначени за изследване за на-
личие на ТСЕ, се събират, като се използват методи-
те и протоколите, определени в последното издание
на Ръководството за стандарти за диагностични тес-
тове и ваксини, издадено от Международното бюро
по епизоотиите (МБЕ) (наричано оттук нататък “ръ-
ководството”). Когато няма условия за прилагане на
такива методи и протоколи, пробите се събират по
начин, подходящ за правилното прилагане на тесто-
вете. Пробите трябва да бъдат правилно маркирани
до степен, уточняваща идентификацията на животно-
то, от което те са били взети и което подлежи на из-
следване.
2. Лаборатории
Всички лабораторни изследвания за наличие на
ТСЕ се осъществяват само в лаборатории, одобрени
за тази цел.
3. Методи и протоколи
3.1. Лабораторни изследвания за наличие на СЕГ в
говеда:
а) Съмнителни случаи за ТСЕ
Тъкани от говеда, изпратени за лабораторни изс-
ледвания съгласно чл. 31, трябва да бъдат обект на
хистопатологичен преглед, извършен по начина, опи-
сан в последното издание на ръководството, освен в
случаите, когато съответният тъканен материал е ав-
толизиран. Когато резултатът от хистопатологичния
преглед не позволява да се даде заключение или е отри-
цателен, или когато материалът е автолизиран, тъка-
ните трябва да се подложат на изследване по един от
следните диагностични методи: имунохистохимия, иму-
ноблоттинг или демонстриране на характерните фиб-
рили чрез електронна микроскопия. При това изслед-
ване не се използват бързи тестове.
Ако резултатът от едно от посочените изследвания
е положителен, съответното животно трябва да бъде
разглеждано като положителен случай на СЕГ.
б) Мониторинг за СЕГ
Тъкани от говеда, изпратени за лабораторни изс-
ледвания съгласно изискванията в приложение № 1,
глава А, раздел I, трябва да бъдат изследвани чрез
бърз тест.
Когато резултатът от бързия тест не позволява да
се даде заключение или е положителен, тъканите тряб-
ва незабавно да се подложат на потвърждаващo из-
следване, което да се проведе в официално определе-
на за целта лаборатория. Това потвърждаващо изс-
ледване трябва да започне с хистопатологично изс-
ледване на ствола на главния мозък (brain stem) по
начин, определен в последното издание на ръковод-
ството, освен ако материалът е автолизиран или не-
подходящ за такова изследване. Когато резултатът
от хистопатологичното изследване не позволява да
се даде заключение или е отрицателен, или когато
материалът е автолизиран, тъканите се подлагат на
изследване чрез един от останалите диагностични
методи, посочени в буква “а”.
Едно животно е болно от СЕГ, ако резултатът от
бързия тест е положителен или не позволява сигурно
заключение, при положение че е налице едно от след-
ните изисквания:
резултатът от последващото хистопатологично из-
следване е положителен;
резултатът от друг посочен в буква “а” диагности-
чен метод е положителен.
3.2. Лабораторни изследвания за наличие на скрей-
пи в овце и кози:
а) Съмнителни случаи
Тъкани от овце и кози, изпратени за лабораторни
изследвания съгласно чл. 30, са обект на хистопатоло-
гично изследване, извършено по начин, определен в
последното издание на ръководството, освен в случа-
ите, когато тъканният материал е автолизиран. Кога-
то резултатът от хистопатологичното изследване не
позволява да се даде заключение или е отрицателен,
или когато материалът е автолизиран, тъканите се под-
лагат на изследване чрез имунохистохимия или иму-
ноблоттинг по начин, посочен в ръководството. При
това изследване не се използват бързи тестове.
Ако резултатът от едно от посочените изследвания
е положителен, съответното животно се приема за бол-
но от скрейпи.
б) Мониторинг на овце и кози
Тъкани от овце и кози, изпратени за лабораторни
изследвания съгласно изискванията на приложение № 1,
глава А, раздел II, се изследват чрез бърз тест.
Когато резултатът от провеждането на бърз тест
не позволява да се даде заключение или е положите-
лен, стволът на главния мозък незабавно се изпраща
в одобрена лаборатория, където се провежда потвър-
ждаващо изследване чрез имунохистохимия или иму-
ноблоттинг по буква “а”. Едно животно е болно от
скрейпи, ако резултатът от това потвърждаващо изс-
ледване е положителен.
Лабораторни изследвания за наличие на трансми-
сивни спонгиформни енцефалопатии, различни от тези,
посочени в раздели 3.1 и 3.2, се извършват с цел потвър-
ждаване наличието на ТСЕ в съмнително болни от та-
къв вид болест случаи и включват най-малко хистопа-
тологично изследване на мозъчна тъкан.
Националната ветеринарномедицинска служба
може да изисква провеждането и на други лаборатор-
ни тестове, като имунохистохимия, имуноблоттинг,