Държавен вестник, бр. 61, 2025 г., стр. 199

БРОЙ  61	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  199  
декларацията по чл. 64, ал. 3 ППЗМИП не е 
част от приложение към ППЗМИП, каквато е 
нормотворческата практика при утвърждаване 
на образци от декларации.
Предмет на жалбата е законосъобраз­
ността на текст от подзаконов нормативен 
акт – чл. 64, ал. 3 ППЗМИП, приета с § 28 от 
ПМС № 42 от 10.03.2020 г., обн. в ДВ, бр. 21 
от 13.03.2020 г., в частта относно думите: „(…) 
членовете на адвокатските колегии (…), пред­
ставят съответно на адвокатските съвети на 
адвокатските колегии (…), декларация съгласно 
образец, утвърден от директора на Дирекция 
„Финансово разузнаване“ на Държавна аген­
ция „Национална сигурност“ и публикуван 
на интернет страницата на Държавна агенция 
„Национална сигурност“.
Фактът, че жалбоподателят е действащ ад­
вокат, за който оспорената разпоредба въвежда 
задължение, обуславя наличието на право на 
обжалване и правен интерес от оспорването 
според чл. 186, ал. 1 АПК като основание за 
допустимост на подадената жалба. В Реше­
ние № 5 от 17 април 2007 г., постановено по 
конституционно дело № 11/2006 г., Конститу­
ционният съд приема, че активна легитимация 
имат всички правни субекти в случаите, когато 
подзаконовият акт пряко засяга права, закон­
ни интереси или създава задължения за тях. 
Нормата на чл. 186, ал. 1 АПК предвижда и 
възможност за съдебно обжалване от страна на 
граждани и юридически лица винаги, когато 
административният нормативен акт може да 
наруши права, законни интереси или да създаде 
задължения за тях. В този смисъл засягането на 
правата не означава непременното настъпване 
на вреди за правните субекти като предпос­
тавка за обжалването, а една възможност за 
засягане на правата. Прогресивният характер 
на легитимацията според чл. 186, ал. 1 АПК е 
възможността да се обжалват нормативните 
актове на администрацията, не само когато 
са налице пряко нарушени права, но и при 
предстоящо засягане на права.
Предвид гореизложеното, настоящият със­
тав намира жалбата за процесуално допустима, 
а разгледана по същество – за основателна.
Направеното възражение за нищожност на 
оспорения текст на ППЗМИП е неоснователно, 
тъй като съгласно чл. 114 от Конституцията на 
Република България въз основа и в изпълне­
ние на законите Министерският съвет приема 
постановления, разпореждания и решения. С 
постановления Министерският съвет приема 
и правилници и наредби. Съгласно § 10 от 
преходните и заключителните разпоредби на 
ППЗМИП правилникът е приет на основание
§ 10 от преходните и заключителните разпо­
редби на ЗМИП, в който е предвидено Ми­
нистерският съвет да приеме правилника 
за прилагане на закона в 5-месечен срок от 
влизането в сила на закона. Следователно не 
е налице твърдяната липса на компетентност 
при издаването на оспорения текст от нор­
мативен акт.
Процедурата по изработване, приемане и 
обнародване на нормативни административни 
актове е уредена в глава трета „Изработване 
на проекти на нормативни актове“ на Закона 
за нормативните актове (ЗНА), прилагана 
субсидиарно на основание чл. 80 АПК.
Според чл. 26, ал. 1 ЗНА изработването на 
проект на нормативен акт се извършва при 
зачитане на принципите на необходимост, 
обоснованост, предвидимост, откритост, съгла­
суваност, субсидиарност, пропорционалност и 
стабилност. В ал. 3 на цитираната разпоредба 
е предвидено преди внасянето на проект на 
нормативен акт за издаване или приемане от 
компетентния орган съставителят на проекта 
да го публикува на интернет страницата на 
съответната институция заедно с мотивите, 
съответно доклада и предварителната оцен­
ка за въздействието по чл. 20, като когато 
съставителят на проекта е орган на изпълни­
телната власт, публикуването се извършва на 
Портала за обществени консултации. Срокът 
за предложения и становища по проектите, 
публикувани за обществени консултации, е 
не по-кратък от 30 дни. В изпълнение на тези 
разпоредби проектът на ПМС за изменение 
и допълнение на ППЗМИП е публикуван на 
17.01.2020 г. на интернет страниците на Портала 
за обществени консултации и на Държавна 
агенция „Национална сигурност“ заедно с 
доклад от министър-председателя до Минис­
терския съвет, частична предварителна оценка 
на въздействието и становище на дирекция 
„Модернизация на администрацията“ към 
МС, със срок на обсъждането до 17.02.2020 г.
Разпоредбата на чл. 28 ЗНА урежда из­
искванията към мотивите на нормативните 
актове. Нормата предвижда, че проектът на 
нормативен акт заедно с мотивите, съответно 
доклада към него и предварителната оценка 
на въздействието по чл. 20, се внася за об­
съждане и приемане от компетентния орган. 
Мотивите, съответно докладът, съдържат: 
причините, които налагат приемането; цели­
те, които се поставят; финансовите и другите 
средства, необходими за прилагането на новата 
уредба; очакваните резултати от прилагането, 
включително финансовите, ако има такива, 
и анализ за съответствие с правото на Евро­
пейския съюз. Нормата на чл. 28, ал. 4 ЗНА 
изрично предвижда, че проект на нормативен 
акт, към който не са приложени мотиви, съот­
ветно доклад, според посочените изисквания, 
и предварителна оценка на въздействието, не 
се обсъжда от компетентния орган.
В жалбата се твърдят съществени нару­
шения на административнопроизводствените 
правила, които се изразяват в нарушение 
на чл. 28, ал. 2 ЗНА. По-конкретно се сочи, 
че от мотивите към проекта за ППЗМИП