Държавен вестник, бр. 48, 2017 г., стр. 6

СТР.  6	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  48
на Конституцията и в частност на принципа 
на разделение на властите, защото той е не 
само разграничаване на правомощия, но и 
въвеждане на механизми, с които едната власт 
може да контролира другите две. Изложени са 
разбирания, че демократичното управление е 
ограничено управление и нито една власт не 
може да е носител на безкрайно много право-
мощия и да не подлежи на контрол. Съюзът 
на съдиите счита, че представянето на доклад 
по конкретно наказателно производство от 
главния прокурор пред Народното събрание е 
израз на контрол, който то ще упражни върху 
прокуратурата, без да се изземват правомощи-
ята є или по друг начин да се наруши нейната 
независимост. По този начин според становище-
то Народното събрание ще осигури дължимата 
от прокуратурата отчетност пред обществото 
и ще го предпази от произвол. Обосновава се 
тезата за по-голямата независимост на съда 
поради отредената му „по-пасивна“ функция, 
изразяваща се в изискване да правораздава, но 
само когато е сезиран, за разлика от прокура-
турата, която може да е „по-активна“ страна и 
да прецени дали и кога да се задейства, и това 
различие в нейна полза налагало въвеждане 
на по-голям контрол и отчетност.
Проф. д-р Екатерина Михайлова в правното 
си мнение поддържа, че обхватът на израза: 
„други доклади на главния прокурор за дей-
ността на прокуратурата по прилагането на 
закона, противодействието на престъпността 
и реализирането на наказателната политика“, 
не включва само доклади с аналитична и об-
общена информация, а следва да се тълкува 
в смисъл и на доклади, които предполагат 
по-голяма степен на конкретност отколкото 
тази, която се съдържа в годишните доклади 
по прилагането на закона, включително при 
определени от закона и ПОДНС условия и 
информация по конкретни наказателни про-
изводства. Посочва се, че конституционният 
законодател не е изрично изключил „доклади 
по конкретни наказателни производства“, 
поради което Конституционният съд в своята 
тълкувателна дейност не би следвало да ги 
изключва, тъй като това ще означава допис-
ване на Конституцията със заявка отнапред и 
абстрактно, че такива доклади са изначално 
изключени. След анализ на конституционните 
принципи и ценности, имащи отношение към 
тълкуването на чл. 84, т. 16, изречение второ 
от Конституцията – принципа на разделение 
на властите, независимост на съдебната власт 
и право на информация, които не функци-
онират изолирано един от друг или пък в 
състояние на йерархичност, е мотивирано, че 
конкуренцията на конституционни принципи 
и ценности се решава от Конституционния 
съд във всеки отделен конституционноправен 
спор в рамките на правомощията за обявява-
не на противоконституционност на законови 
разпоредби. Според предоставилия правното 
мнение тази конкуренция не може да бъде 
абстрактно и отнапред решена с тълкувателно 
решение на Конституционния съд. Поддържа 
се, че с направеното конституционно измене-
ние в чл. 84, т. 16 и добавянето на изречение 
второ се постига предписанието, което Кон-
ституционният съд е дал в т. 4 на тълкувател-
но Решение № 8/2005 г. по к. д. № 7/2005 г. 
Сочи се, че възможността да се предоставят 
„други доклади“ от главния прокурор пред 
парламента се различава от процедурите на 
парламентарния контрол, осъществявани от 
Народното събрание спрямо правителството 
и отделните министри, предвидени в Кон-
ституцията. Според проф. д-р Е. Михайлова 
отчетността на главния прокурор може да 
се изрази в представянето на доклади, ко-
ито са за прилагането на закона, действия 
или бездействия при противодействие на 
престъпността и реализирането или не на 
наказателната политика.
За да се произнесе, Конституционният съд 
взе предвид следното:
Конституционният съд е посочил в Реше-
ние № 8 от 1.09.2005 г. по к. д. № 7/2005 г., 
че „тълкуването, предвидено в чл. 149, ал. 1, 
т. 1 от Конституцията, е абстрактно. То не е 
свързано с определен конкретен конституци-
онноправен спор.“ Според съда тълкуването 
има за задача да разкрие точния смисъл на 
съответната конституционна разпоредба, да 
уточни смисловите акценти в нея, придържай-
ки се в рамките, очертани от конкретните, 
съдържащи се в искането, въпроси. 
В случая главният прокурор поставя въ-
проса за обхвата на израза в чл. 84, т. 16, 
изречение второ от Конституцията – „други 
доклади на главния прокурор за дейността 
на прокуратурата по прилагането на закона, 
противодействието на престъпността и ре-
ализирането на наказателната политика“, и 
дали в него се включва доклад по конкретно 
наказателно производство. 
Член 84, т. 16, изречение второ от Консти-
туцията е приет от Народното събрание при 
последното, пето изменение на Основния закон 
(ДВ, бр. 100 от 2015 г.).
Текстът не е бил включен в проекта за 
закон, видно от стенографските дневници на 
Народното събрание по повод обсъждания 
законопроект № 554-01-144 от 24.07.2015 г. за 
изменение и допълнение на Конституцията 
на Република България. Той се появява по 
предложение на няколко народни предста-
вители между първо и второ гласуване на 
закона. Временната комисия за обсъждане на 
Законопроекта за изменение и допълнение на 
Конституцията след проведени дебати е приела 
по принцип предложението за допълнение на 
чл. 84, т. 16 с второ изречение, като основният 
дискусионен въпрос е бил: дали Народното 
събрание може да „изисква“ и други доклади 
от главния прокурор и дали те могат да бъдат 
по „проблеми от съществен обществен инте-
рес“. Направеното предложение е предмет на 
обстоен парламентарен дебат в пленарното 
заседание на 9.12.2015 г.