Държавен вестник, бр. 11, 2013 г., стр. 190

СТР.  190	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  11
2.2. ДИАГНОСТИЧНО – ЛЕЧЕБЕН АЛГОРИТЪМ ЗА ПРОВЕЖДАНЕ НА МЕТАБОЛИТНА БРАХИТЕРА-
ПИЯ С РАДИОАКТИВЕН ЙОД-131 ПРИ КАРЦИНОМ НА ЩИТОВИДНАТА ЖЛЕЗА.
При процедури 92.28 е задължително хоспитализиране в стационар /активен блок/
При прилагането на метаболитна брахитерапия с радиоактивен 131I се цели:
· Аблация на тиреоиден остатък след тотална тиреоидектомия при карцином на щитовидната жлеза –ликви-
диране на видимо нормалния тиреоиден остатък след тиреоидектомия, както и вероятните субклинични прояви 
на тумора в тиреоидното ложе и кръвното русло; 
· Лечение на рецидиви и метастази от карцином на щитовидната жлеза (фоликуларен, папиларен, Хъртъл 
сел карцином), които натрупват 131I.
Процедура (начин на приложение)
131I – натриев йодид се приема per os в течна форма или в капсула на гладно. Пациентите се хоспитализират 
задължително и се настаняват в стационар – изолационна стая (активен блок) със самостоятелен санитарен възел 
за 4-7 дни. Първите 24-48 часа пациентите трябва да приемат по-големи количества течности, да дъвчат дъвка, да 
ядат цитрусови плодове с цел увеличаване на слюноотделянето. По време на престоя в „активен блок“ се налага 
24 часово наблюдение при строго спазване на правилата за лъчезащита от медицинския персонал.
Прилага се от 1100 до 4400 МBq еднократна активност. Няма ограничение за общата активност. 
Лечението се извършва в няколко фази:
Клинично-биологично планиране. Определя индикациите за лечение в зависимост от вида и стадия на забо-
ляването, определни чрез клинични, лабораторни, инструментални и радионуклидни изследвания. 
Дозиметрично планиране: уточняване на необходимата за постигане на терапевтичната доза активност и обе-
ма радионуклид, което я осъществява
Провеждане на лечението: инстилиране, перорално приемане, или инжектиране на необходимата за пости-
гането на терапевтичната доза активност, при осигуряване на необходимите мерки за радиационна защита на 
персонала и пациента. 
Контрол за състоянието на пациента и възможни радиобиологични реакции. 
Издаване на документ за мощността на еквивалентната доза на 1 м. разстояние, определяща наличната в 
пациента активност при дехоспитализация.
Наблюдение на болните:
– ежеседмичен контрол на общото състояние и общата поносимост на лъчелечението;
– оплаквания, свързани с радиобиологичните реакции на тумора и здравите тъкани;
– контрол на кръвната картина, микробиологичен контрол на радиобиологични реакции и включване на обща 
и локална медикаментозна терапия;
– по индикации при завършване на лечението с 131I се прави контролна целотелесна сцинтиграфия за реги-
стриране разпределението на активността в тялото на пациента.
ПРИ ЛЕЧЕНИЕ ПО КЛИНИЧНАТА ПЪТЕКА, ЛЕЧЕБНОТО ЗАВЕДЕНИЕ Е ДЛЪЖНО ДА ОСИГУРЯВА 
СПАЗВАНЕТО ПРАВАТА НА ПАЦИЕНТА, УСТАНОВЕНИ В ЗАКОНА ЗА ЗДРАВЕТО. 
ПРАВАТА НА ПАЦИЕНТА СЕ УПРАЖНЯВАТ ПРИ СПАЗВАНЕ НА ПРАВИЛНИКА ЗА УСТРОЙСТВОТО, 
ДЕЙНОСТТА И ВЪТРЕШНИЯ РЕД НА ЛЕЧЕБНОТО ЗАВЕДЕНИЕ.
3. ПОСТАВЯНЕ НА ОКОНЧАТЕЛНА ДИАГНОЗА.
За лъчелечение болните винаги постъпват с поставена диагноза – за първичния тумор или неговите метастази.
4. ДЕХОСПИТАЛИЗАЦИЯ И ОПРЕДЕЛЯНЕ НА СЛЕДБОЛНИЧЕН РЕЖИМ.
Медицински критерии за дехоспитализация:
· Завършване на планирания лъчелечебен курс. 
· Дехоспитализация след приемане на радиоактивният йод е невъзможна и всички допълнителни болнични 
грижи и изследвания трябва да се извършват в активния блок до спадане на приетата активност до допустими 
стойности. За това показанията за този вид лечение, съобразени с общото състояние трябва да бъдат максимално 
прецизирани.
Критерии за извънредна дехоспитализация:
– изява на далечна метастаза или персистенция в хода на радикалното лечение;
– тежки остри лъчеви реакции, непозволяващи да се продължи лъчелечението;
– възникване на придружаващо заболяване, което налага лечение по витални индикации и прекъсване на 
лъчелечението.
При необходимост от ново лечение или поява на късни лъчеви усложнения – отново се насочва към лъче-
терапевт. 
Стойността на противотуморните лекарствени продукти (парентерални и перорални), осигуряващи основно-
то лечение по клинични пътеки по редове № 251, 252, 254, 255, 257.1, 257.2, 258.1, 258.2 и 298, на необходимите 
еритро-, тромбо- и гранулоцитни колонистимулиращи фактори, бифосфонати и други лекарствени продукти, по-
влияващи костната структура и минерализация за състояния/усложнения, произтичащи от основното заболяване 
и лечение, не се включват в цената на клиничната пътека, заплащана от НЗОК.
Отчитането на приложените лекарствени средства се извършва ежемесечно с „Отчет за лечение с лекарстве-
ни продукти по клинични процедури/процедура за интензивно лечение или по клинични пътеки в областта на 
онкологията, онкохематологията и неонатологията“.
Отчетът за лечение с лекарствени продукти по клинични процедури/процедури или по клинични пътеки в 
областта на онкологията, онкохематологията, лъчелечението и неонатологията, се предава в РЗОК на хартиен и 
електронен носител, заедно с бл. МЗ-НЗОК № 7.
Довършване на лечебния процес и проследяване
В цената на клиничната пътека влизат до два контролни прегледа при явяване на пациента в рамките на един 
месец след изписване и задължително записани в епикризата. 
Контролните прегледи след изписване на пациента се отразяват в специален дневник/журнал за прегледи, 
който се съхранява в диагностично-консултативния блок на лечебното заведение – изпълнител на болнична 
помощ. 
При диагноза включена в Наредбата за диспансеризация, пациентът се насочва за диспансерно наблюдение, 
съгласно изискванията на същата. Диспансеризацията на злокачествените заболявания се провежда само в ЛЗБП 
и в КОЦ, като обемът и честотата на дейностите по диспансерно наблюдение са съгласно заложения алгоритъм 
в Наредба № 40 от 2004 (обн. ДВ бр. 97/9.12.2011г.)