Държавен вестник, бр. 1, 2014 г., стр. 40

СТР.  40	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  1
В становището, изготвено от постоянната 
Комисия по здравеопазването, се изтъква, 
че в заседания на комисията от страна на 
Българския лекарски съюз е посочвано, че 
диалогът е невъзможен поради отказа на 
управителя на НЗОК да предоставя „ясна и 
пълна информация“ за успешното провеж-
дане на преговорния процес. В резултат от 
това Националният рамков договор за 2013 г. 
не е бил подписан. Посочени са примери 
за предложени от страна на управителя на 
НЗОК методики, нарушаващи правата на 
конкуренцията в „ущърб на здравноосигуре-
ните граждани“, както и нарушения, свързани 
със задължения на управителя на НЗОК да 
обнародва проекти на нормативен акт, довели 
до отмяна на Постановление № 5 от 2013 г. 
на МС за определяне на цените и обемите 
на медицинската помощ. Посочено е, че въ-
преки поетото на изслушване в Комисията 
по здравеопазването на НС задължение да 
бъдат предложени мерки за овладяване на 
преразхода в бюджета на касата, управителят 
на НЗОК не ги е предложил и на следващото 
изслушване, провело се в комисията повече 
от месец по-късно. Посочени са писма и ста-
новища на министъра на здравеопазването, 
от които е видно, че управителят на НЗОК 
системно отказва предоставянето на инфор-
мация в министерството. 
Не на последно място следва да се посо-
чи и неизпълнението на задълженията на 
управителя на НЗОК, произтичащи от Реше-
ние № 8 от 2012 г. на Конституционния съд по 
к.д. № 16 от 2011 г., довело според народните 
представители до лишаването на НЗОК от 
41 милиона лева, които е могло и е следвало 
да бъдат разходвани за здравноосигурителни 
плащания. Принципът на правовата държава 
и чл. 12, ал. 6 от Закона за Конституционен 
съд изискват от всички държавни органи да 
изпълняват решенията на Конституционния 
съд. Това конкретно неизпълнение на за-
дълженията на управителя на НЗОК не се 
коментира от д-р Пламен Цеков нито в рам-
ките на обсъжданията в пленарна зала, нито 
в предоставеното му до Конституционния 
съд становище.
Правото на защита на д-р Пламен Це-
ков е реализирано пълноценно в рамките 
на парламентарната процедура. Той е имал 
възможността да участва в изслушвания в 
постоянната Комисия по здравеопазването 
и при обсъжданията в пленарна зала. Пар-
ламентарната процедура няма други форми, 
в които тази защита е могла да бъде реали-
зирана. Правото му да изтъкне аргументи в 
своя защита с нищо не е било нарушено. Той 
е имал тази възможност и в становището си, 
предоставено пред Конституционния съд.
В предсрочното прекратяване на мандата 
на управителя на НЗОК се проектира разби-
рането на Народното събрание за наличието 
и естеството на извършените от него наруше-
ния и мандатът му е предсрочно прекратен 
не само на формално законово основание, но 
и в защита на обществения интерес според 
суверенната преценка на Народното събрание. 
Това е станало въз основа на редица факти, 
показващи нарушение на задълженията на 
управителя на НЗОК и без да е нарушен нито 
един конституционен принцип. 
Право на Народното събрание е да прецени 
фактите и оттам да реши има ли извърше-
ни нарушения и какъв е техният характер. 
Преценката на Народното събрание не може 
да бъде подменяна от Конституционния съд. 
Предвид изложеното считаме, че оспоре-
ното решение не противоречи на конкретни 
разпоредби и на принципите на Конституцията. 
2. Съдиите Пламен Киров и Гроздан Илиев 
са на следното становище:
Съгласно чл. 149, т. 2 от Конституцията 
Конституционният съд е овластен с право-
мощието да се произнася само по искания 
за противоконституционност на законите и 
другите актове на Народното събрание. Със 
закон на Конституционния съд (КС) не могат 
да се възлагат и отнемат правомощия – арг. 
от чл. 149, ал. 2 от Конституцията. Като се 
съобрази и разпоредбата на чл. 120, ал. 1 от 
Конституцията, според която на съдилищата е 
възложен контролът за законност на актовете 
и действията на административните органи, 
става ясно, че с посочената нормативна уред-
ба конституционно е закрепено разделението 
на властите, функциите и органите, които 
ги осъществяват. Щом като това е така, КС 
може да извърши единствено преценка за 
конституционосъобразност на решението, с 
което мандатът на д-р Цеков е прекратен 
предсрочно на основание, посочено в ЗЗО. 
Вярно е, че по силата на чл. 84, т. 8 от Кон-
ституцията в случая е налице хипотезата на 
делегиране на правомощието със закон да се 
уреди мандатът на управителя на НЗОК по 
отношение на продължителност, основания 
за избор и за предсрочно прекратяване на 
мандата. В тази връзка се поставя въпросът 
за проверката, която може да извърши КС, и 
дали тази проверка ще обхване освен наличи-
ето на законовото основание и фактическите 
констатации, с които е мотивирано решени-
ето на Народното събрание за предсрочното 
прекратяване на мандата. Тук следва да се 
отбележи, че по силата на чл. 86 от Консти-
туцията Народното събрание е обвързано със 
законите колкото всеки друг държавен орган 
и дължи спазването на законите в своята 
дейност, включително и при постановяване 
на решението, с което предсрочно се прекра-
тява мандат на длъжностно лице – по арг. и 
от чл. 4 от Конституцията. В тази част НС 
е било обвързано от ЗЗО при постановяване