Държавен вестник, бр. 4, 2011 г., стр. 9

БРОЙ  4	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  9  
бъде определен за развитие на още национал­
ни мрежи за наземно цифрово телевизионно 
радиоразпръскване или за мобилно наземно 
телевизионно радиоразпръскване в зависимост 
от наличния свободен радиочестотен спектър. 
За осигуряване на цифровото разпростране­
ние на програмите на Българската национална 
телевизия (БНТ) и на част от програмите на 
Българското национално радио (БНР) с ми­
нимални инвестиционни разходи за държавата 
КРС откри процедура за избор на предприятие, 
на което да се издаде разрешение за ползване 
на индивидуално определен ограничен ре­
сурс – радиочестотен спектър, за осъществяване 
на електронни съобщения чрез електронна 
съобщителна мрежа за наземно цифрово теле­
визионно радиоразпръскване, предназначена за 
разпространение на програмите на обществените 
оператори. Чрез тази мрежа ще се гарантира 
разпространението на програмите на БНТ и 
БНР, както и на други обществени оператори на 
медийни услуги. Реализацията на това решение 
е постигната с подходящи промени в Закона 
за радиото и телевизията и ЗЕС.
Създадени са условия в електронните съоб­
щителни мрежи за наземно цифрово телевизи­
онно радиоразпръскване да се разпространяват 
и телевизионни програми с висока разделителна 
способност по стандарта HDTV. 
Въвеждането на цифровото наземно телеви­
зионно радиоразпръскване води до значително 
по-висока ефективност при използването на 
радиочестотния спектър поради възможността 
за разпространение на няколко телевизионни 
програми посредством използване на една ра­
диочестотна лента, която досега се използва 
от аналогова телевизия за разпространение на 
една телевизионна програма. Във връзка с това 
се предвижда след осъществяване на прехода 
към наземно цифрово радиоразпръскване да 
се освободи радиочестотен спектър, т. нар. 
цифров дивидент. Европейската комисия прие 
решение, въвеждащо хармонизирани технически 
условия за използване на радиочестотната лента 
790-862 MHz. Потенциалните възможности за 
използване на цифровия дивидент са: мобилни 
широколентови услуги; широколентов достъп за 
слабо населени райони; спомагателни дейности 
при радиоразпръскването; маломощни радиоус­
тройства; PMR; изграждане на радиомрежи за 
защита на населението при бедствия и аварии; 
нови безжични технологии и др. Основната 
идея е посредством използването на цифровия 
дивидент да се осигури покритие на населени­
ето както в градски, така и в селски райони с 
високоскоростни услуги, позволяващи постигне 
на значителен напредък в икономическото и 
социалното развитие чрез преодоляване на 
цифровото разделение. Тези възможности в Ре­
публика България могат да се реализират само 
след освобождаване на радиочестотната лента 
790-862 MHz от Министерството на отбраната.
В дългосрочен план се предвижда изгражда­
нето и на национална мрежа за цифрово мобилно 
наземно телевизионно радиоразпръскване при 
наличие на свободен радиочестотен спектър и 
на инвеститорски интерес. 
5. Стандартизация 
Хармонизацията на българските стандарти 
и стандартизационните документи в областта 
на електронните съобщения с тези на евро­
пейските и международните организации е от 
съществено значение за постигането на единно 
европейско информационно пространство, съз­
даване на условия за предоставяне на общоев­
ропейски електронни съобщителни услуги до 
всички потребители, включително и крайните 
потребители с увреждания. Хармонизираните 
европейски стандарти, прилагани в подкрепа на 
европейското право в областта на електронните 
съобщения, повишават неговата ефективност и 
ефикасност. Те са гарант за качеството на елек­
тронната съобщителна услуга, която крайните 
потребители очакват да получат. 
Република България участва в работата на 
международните (ISO, IEC и ITU) и европей­
ските (CEN, CENELEC и ETSI) организации 
по стандартизация. Съществена част от евро­
пейските и международните стандарти, касаещи 
електронните съобщения, са въведени като 
български стандарти (БДС). Засега обаче не е 
решен еднозначно проблемът с въвеждането, 
прилагането и статута на стандартизационните 
документи: технически спецификации, техниче­
ски доклади, ръководства, препоръки и работни 
споразумения. 
Преводът на български език е затруднен във 
финансов и в организационен аспект, поради 
което се избягва позоваване в национални 
нормативни актове на европейски или меж­
дународни стандарти или стандартизационни 
документи. Това рефлектира негативно върху 
качеството и разнообразието на предоставяните 
електронни съобщителни услуги. 
За преодоляване на проблема е подходящо 
ежегодно да се изготвя списък на стандарти, 
препоръки, ръководства и др., приоритетни за 
въвеждане чрез превод на български език, който 
да бъде предоставен за обществено обсъжда­
не, както и търсене на форма за финансиране 
съвместно между МТИТС, КРС и участниците 
на пазара на електронни съобщителни услуги.
Възможно е да се възприеме подход за съз­
даване на възможност в специалния закон за 
позоваването в български нормативни актове на 
стандартизационни документи, приети от орга­
низации по стандартизация, в които България 
членува. Друг вероятен подход е да се допусне 
позоваване на международни и европейски 
стандарти и стандартизационни документи, 
въведени без превод, само с публикуване на 
заглавна страница на български език.