Държавен вестник, бр. 62, 2018 г., стр. 19

БРОЙ  62	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  19  
– Участие в международни операции по морска сигурност (ембаргови операции, борба с пиратството 
на море, борба с незаконния трафик на хора, стоки, конвенционални оръжия и оръжия за масово пора-
зяване, борба с незаконната миграция по море, защита на критичната инфраструктура).
За изпълнение на тези задачи Военноморските сили участват с декларираните сили, в рамките на 
ресурсния еквивалент за участие на една фрегата, за период до шест месеца, в рамките на една година.
2.1.1.3. По мисия „Принос към националната сигурност в мирно време“
– Участие в дейности по прилагане на националното законодателство във вътрешните морски води, 
териториалното море, прилежащата зона, континенталния шелф и изключителната икономическа зона 
съвместно с Министерството на вътрешните работи и Министерството на транспорта;
– Оказване на съдействие на органите на държавната и местната власт за защита на населението, 
националното стопанство и инфраструктурата при кризи от невоенен характер и ликвидиране на послед-
ствията от тях;
– Участие в осигуряването на навигационната безопасност на корабоплаването (поддържането на 
системата за разделно движение и фарватерите за военните кораби, система за навигационно ограждане, 
фарова служба, издаване на навигационни карти и известия до мореплавателите);
– Участие в защитата на важни стратегически обекти и морската критична инфраструктура;
– Участие в борбата с организираната престъпност и трафика на наркотици, хора и оръжия;
– Участие в борба с незаконната миграция по море;
– Участие в търсене и спасяване на хора на море и в хуманитарни и евакуационни операции.
2.1.2. Задачи на ВМС, произтичащи от съюзни ангажименти
Република България е поела редица международни ангажименти по линия на членството в НАТО и 
ЕС, които касаят Военноморските сили, както следва:
1. Поддържане на готовност за участие в мисии на НАТО на две фрегати (готовност до 180 дни) в 
съответствие с изискванията на Цел за способност М1501, като същите са декларирани и за Общата по-
литика за сигурност и отбрана на ЕС.
2. Участие в състава на Силите за отговор на НАТО (NRF) с една фрегата и един противоминен кораб 
през 2018, 2019 и 2020 г.
3. Ежегодно ВМС на Република България участват с една фрегата, за период до 40 дни, в Средиземно 
море, в операцията на НАТО „Sea Guardian“.
4. Планирано участие в състава на постоянните групи на НАТО (SNMGs) за период от 20 дни за 2018, 2019 
и 2020 г.
2.2. Дефицит от способности
Патрулните кораби руско производство се експлоатират над 30 години, а тяхното оборудване и въоръ-
жение са морално остарели и значително отстъпват на съвременните образци. Производството на резерв-
ни части за тях е спряно или са наложени ограничения за внос, което силно ограничава възможността 
за своевременно въвеждане материалната част в строя и плановото поддържане. Всичко това значително 
редуцира способностите на ВМС за водене на бойни действия против подводници, надводен и въздушен 
противник, което води до натрупването на значителен недостиг в областта на водене на основните видове 
бойни действия.
В допълнение тези кораби не са оперативно съвместими със силите на НАТО, което прави невъзмож-
но тяхното участие в колективната отбрана на Алианса, което от своя страна води до спад в доверието 
към Република България от страна на съюзниците от НАТО и ЕС.
Пълната модернизация на фрегатите клас Е-71 ще повиши способностите на ВМС в средносрочен 
план (до 10 – 15 години), но ще изисква почти същия финансов ресурс за реализация както придобива-
нето на нови патрулни кораби. Освен това с излизането извън строя на корабите руско производство, 
поради изтичане на жизнения им цикъл (до 2 – 3 години), ще се задълбочи дефицитът от корабни единици. 
В това отношение подмяната им с нови патрулни кораби няма алтернатива.
2.3. Възможности на Въоръжените сили за гарантиране на националната сигурност
С цел определяне на реалните възможности на Въоръжените сили за гарантиране на националната 
сигурност на Република България беше направена задълбочена оценка на предизвикателствата, рискове-
те и заплахите в съвременната стратегическа среда, както и на възможните сценарии, при които би се 
наложило използване на Въоръжените сили за тяхното посрещане и неутрализиране.
Утвърдените на 10.04.2018 г. от Съвета по отбрана планиращи сценарии са разработени в съответствие 
с новата среда за сигурност и покриват напълно вариантите за използване на Въоръжените сили при раз-
лични потенциални заплахи/ситуации. В шест от дванадесетте сценария, включително в определените като 
най-реалистични и с най-голям риск за националната сигурност, разработената концепция на операцията 
предвижда използването на съвременни многофункционални бойни кораби като най-ефективно средство за 
преодоляване на явния дефицит от способности на Въоръжените сили.
Основание за това са възможностите на многофункционалните модулни патрулни кораби да изпъл-
няват пълния спектър от основните видове бойни действия (против подводен, надводен и въздушен про-
тивник).
2.4. Външнополитически фактори
Неразрешените кризи с геополитическа значимост, процесите на дестабилизация в Черноморския регион 
и Източното Средиземноморие, международният тероризъм, миграционният натиск, конфликтите в Близ-
кия изток и Азия продължават да излагат на риск сигурността в региона и водят до отявлен дисбаланс във 
военноморската област.