Държавен вестник, бр. 76, 2004 г., стр. 40

С Т Р .  40
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  76
б) антиалергична подготовка при анамнестични
данни и след предходно тестуване;
в) кардиологична подготовка, лечение на сърдеч-
но-съдови заболявания, профилактика на кардиоло-
гични усложнения; тромбоемболична профилактика
и лечение;
г) антибактериална профилактика и лечение, сани-
ране на придружаващи заболявания и усложнения с
възпалителен характер;
д) друга специфична подготовка, свързана с пред-
ходно заболяване на орган или система (дихателна,
урогенитална, нервна и др.) или с ендокринно заболява-
не (захарен диабет, тиреотоксикоза и др.).
4.2.3.8. Всички факти и заключения, установени в
резултат на КДП и КПООР, планът за предстоящата
операция и възможните варианти за оперативно пове-
дение (вкл. алтернативни способи), възможните риско-
ве, страничните явления и усложнения (интра- и след-
оперативни), необходимостта от анестезия и от използ-
ване, макар и в редки случаи, на кръв и кръвни продук-
ти с техния допълнителен риск и възможни усложне-
ния, както и очакваният изход от очното заболяване и
от операцията се съобщават и обясняват на болния по
достъпен и разбираем от него начин. След като бъде
информиран пациентът подписва декларация, че е съг-
ласен да бъде опериран. В случай че пациентът е неде-
еспособен, съгласие се дава от законния представител
или попечител.
4.2.3.9. Резултатите от КДП и КПООР се вписват в
“Предоперативна епикриза”, която е част от История-
та на заболяването. Предоперативната епикриза при
спешни състояния се попълва от очния хирург-опера-
тор, който обосновава показанията за спешна операция
и вероятния є вид. При планови операции предопера-
тивната епикриза се обсъжда на лекарски колегиум, а
колективно взетото решение и оценката на оператив-
ния риск се вписват от лекуващия лекар.
4.2.3.10. Предоперативната епикриза включва ти-
тулна част (трите имена, възраст, дата и номер на
ИЗ), предоперативна диагноза, данни от анамнезата
и физикалния статус в подкрепа на очното и придру-
жаващите заболявания, резултати от някои биохимич-
ни, инструменталните и други изследвания; списък
на проблемите, повишаващи оперативния риск и не-
обходимите профилактични мерки; оценка на опера-
тивния риск; препоръки за предстоящата операция—
обем, избор на поведение, интраоперативна диагнос-
тика, профилактични мерки. При онкологичните за-
болявания се отразяват хистологичната диагноза,
предоперативният стадий на болестта, оценката на
операбилността.
4.3. Операции.
4.3.1. Всички пациенти с потвърдени показания за
очна хирургична намеса подлежат на включване в
“Оперативна програма”. Оперативната програма
може да бъде дневна или седмична. Тя подлежи на
корекция при възникнали спешни операции, включ-
вани в дневната програма с приоритет или при други
обективни обстоятелства. Оперативната програма се
съставя от началника на отделението или клиниката
на базата на доклади от лекуващите лекари след пред-
оперативно обсъждане на лекарски колегиум. При
спешни операции показанията се потвърждават, а
срокът и операторът се определят от началника на
клиниката / отделението, респ. от ръководителя на
дежурния екип.
4.3.2. Всички болни, подложени на оперативна на-
меса в операционната зала, подлежат на предопера-
тивен, интраоперативен и следоперативен контрол и
наблюдение от хирургичния и анестезиологичния
екип. Същото се отнася и за амбулаторните опера-
ции, чийто обем според оператора—лекар-специалист
по “Очни болести”, изисква участие и контрол от анес-
тезиолог.
4.3.3. Избор на метод за обезболяване. Локално обез-
боляване се изучава, владее и извършва от оператора—
лекар-специалист по “Очни болести”, при наблюдение и
под контрол на пациента от анестезиолог. Присъствие-
то на анестезиолог в залата е задължително.
4.3.4. Оперативната находка, видът на извършена-
та операция, както и евентуалните интраоперативни
усложнения се отразяват в оперативен протокол, как-
то следва: избор и обосновка на оперативен достъп,
установена оперативна находка, извършени интраопе-
ративни диагностични процедури, описание на техни-
ческите етапи на извършената хирургическа намеса
(резултати от интраоперативните патоморфологични
изследвания), възникнали усложнения и взетите спря-
мо тях мерки и условията при завършване на операци-
ята. Уместно е използването на схеми при сложна
интраоперативна находка.
4.3.5. В историята на заболяването операторът и анес-
тезиологът отразяват назначенията за следоперативни
изследвания и необходимите медикаменти, техния обем
и дозировката.
4.4. Следоперативен период.
4.4.1. Хирургичният екип осигурява постоянно наб-
людение в следоперативния период на локалния и об-
щия статус на болния, на жизнени показатели и евенту-
ално лабораторните изследвания при показания. При
поставяне на пациента в отделение за интензивно лече-
ние следоперативният контрол и мониторирането се
извършват съвместно от анестезиологичен и очен екип
по съгласуван протокол.
4.4.2. Очният оператор провежда наблюдение, оп-
ределя срока за сваляне на превръзката и условията за
изписване, домашно наблюдение и контрол след изпис-
ването—краткосрочен или дългосрочен. При показа-
ния той определя необходимостта от диспансеризация
и рехабилитация.
4.4.3. При възникнали следоперативни усложнения,
свързани пряко или индиректно с извършената опера-
тивна интервенция (в ранния или късния следоперати-
вен период), операторът е длъжен да наблюдава и конт-
ролира очния и общия статус на тези пациенти.
5. Оборудване, необходимо за изпълнение на рутин-
ни и специфични дейности по специалността “Очни
болести”:
5.1. Очен кабинет в лечебно заведение за специали-
зирана извънболнична медицинска помощ:
5.1.1. Очният кабинет е оборудван със: кушетка
(стол) за амбулаторни прегледи, шкаф за лекарства от
първа необходимост, апарат за артериално налягане,
стетоскоп, лекарска чанта за медикаменти, инструмен-
ти и консумативи (за домашни посещения на лекар в
амбулатория за специализирана медицинска помощ по
“Очни болести”), набор със стъкла, таблица или визус
прожектор, биомикроскоп, офталмоскоп, тонометър,
скиаскоп, таблица за изследване на цветно зрение, сте-
рилизатор, обикновен стол. По-високо качество на ле-
чебната дейност се постига с наличие на авторефракто-
метър и компютризиран периметър.
5.1.2. Манипулационната на кабинета е оборудва-
на със: висока кушетка или манипулационна хирурги-
ческа маса, микрохирургически инструментариум за
малки амбулаторни операции, допълнителен източ-
ник на светлина (подвижна еднолампова операционна
лампа), стерилизатор. Последният не е задължителен
при възможност за ползване на система за централна
стерилизация.
5.2. Очно отделение/клиника:
5.2.1. Необходимо оборудване за очно отделение към
болниците съгласно раздел II, т. 2.5:
а) стандартно оборудване: биомикроскоп, зрителна
таблица, визус проектор, набор пробни рамки и стъкла,
триогледално стъкло, гониоскоп, тонометър, офталмо-
скоп, скиаскоп, таблици за цветно зрение, периметър,
офталмометър, авторефрактометър—препоръчително;