Държавен вестник, бр. 96, 2012 г., стр. 200

СТР.  200	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  96
дите и санитарно-охранителните зони, допустимите 
емисии на отпадъчните води, състоянието и опаз­
ването на водите и водните тела, като са предви­
дени комплекс от административни и вещноправ­
ни задължения и последици. В тази част можем 
да отнесем и специално уредения механизъм на 
Управление на качеството на водите за питейно-
битови нужди и водите за къпане, който включва 
в себе си и особените правомощия на органите по 
здравеопазването.
6. Управление на използването на водите чрез 
тарифна политика. Това е механизмът на управле­
ние чрез въвеждане на различни такси, които дър­
жавата събира от водоползвателите в продължение 
на прилагането на разрешителния режим по водите.
7. Общофункционално управление чрез комплекси 
от правомощия за основните органи на управление. 
Този механизъм включва изрично предвидените в 
глава десета „Управление на водите“ от ЗВ ком­
плекси от конкретни правомощия по управление 
на водите и водния сектор на МС, министъра на 
околната среда и водите, басейновите директори, 
ИАОС, РИОСВ и други, които гарантират чрез пра­
вомощията и задълженията на държавната админи­
страция прилагането на останалите механизми на 
управление на сектора. В тази група са включени 
и особените правомощия на министъра на здраве­
опазването и подчинените му структури в областта 
на опазването на водите и качеството на водите за 
питейно-битови цели и на водите за къпане с обща­
та насоченост към опазване на човешкото здраве.
8. Управление чрез икономически регулатори. 
Този механизъм има комплексен характер и обхва­
ща правилата за финансирането и прилагането на 
други икономически механизми и регулатори на 
процесите във водния сектор, включително и чрез 
ценовото регулиране на водните услуги. Механи­
змът не е уреден само в един акт, а е разпръснат в 
различни направления и актове от правната рамка 
на водния сектор. Като подвид на този механизъм 
на управление в отрасъла „В и К“ може да се посо­
чи новият механизъм на управление на дейностите 
и инвестициите във В и К системите чрез 25-го­
дишни регионални генерални планове за В и К и 
генерални планове за В и К на агломерации с над 
10 000 е.ж. и 5-годишните инвестиционни програми 
към тях. Поради факта, че първите генерални пла­
нове още не са подготвени и приети, е трудно да 
се направят коментари как ще работи този механи­
зъм. Съгласно ЗВ той ще бъде определящ за при­
лагането на другия подвид комплексен механизъм 
за управление на дейностите на В и К оператори­
те – 5-годишните бизнес планове за цените и ка­
чеството на В и К услугите, които съдържат в себе 
си всички важни аспекти на дейността на всеки 
В и К оператор съгласно изискванията на ЗРВиКУ 
и наредбите към него. Посочените планове и ин­
вестиционни програми се отнасят с известна услов­
ност към икономическите регулатори, защото те 
следва да съдържат и до голяма степен техническа, 
експлоатационна и строителна част. 
9. Управление чрез административен контрол 
и административни наказания. Този механизъм 
включва комплекса от правомощия и задълже­
ния на различни органи да упражняват админи­
стративен контрол по спазването и прилагането на 
правната рамка, както и правомощията да налагат 
на съответните лица и нарушители принудителни 
мерки, глоби и други административни наказания, 
предвидени най-вече в Закона за водите. В тази 
група влизат и възможностите за налагане на иму­
ществени санкции и завеждане на граждански ис­
кове за щети, които до известна степен могат да 
бъдат причислени и към механизма на управление 
чрез икономическите регулатори.
10. Управление чрез приоритетни режими. Осо­
беният режим на правилата за поведение, специ­
фичните изисквания и по-особените последици, 
уредени в раздела на ЗВ, посветен на защитата от 
вредното въздействие на водите, е основание за 
обособяването на този начин на управление на оп­
ределен кръг правоотношения между държавните 
органи, собствениците и ползвателите на хидротех­
нически съоръжения и водни обекти и всички оста­
нали институции и лица, които биха могли да бъдат 
обект или потърпевши от вредното въздействие на 
водите, в самостоятелен механизъм на управление 
чрез въвеждане на специфичен приоритетен режим. 
Тези норми имат извънреден характер и режим на 
приоритетно прилагане в определени хипотези, кой­
то ограничава или променя правата и формите по 
прилагане на останалите механизми на управление.
11. Управление чрез режимни графици на ком­
плексните язовири. Това е специфичен и конкретен 
механизъм, изразяващ се в правомощията на минис­
търа на околната среда и водите да определя месеч­
ни режимни графици за водовземане от комплекс­
ните и значими язовири, включени в приложение 
№ 1 към ЗВ, както и да определя реда и начина за 
използването на водите от тези язовири, включител­
но и реда за аварийно изпускане на вода от тях.
12. Управление чрез Плановете за управление на 
речните басейни (ПУРБ) и Плановете за управле­
ние на риска от наводнения (ПУРН). Механизмът 
на управление чрез ПУРБ е изцяло нов за нашето 
законодателство и е в съвсем началната си фаза на 
прилагане. Поради по-особеното значение на този 
механизъм и неговата сложност анализът на тази 
част от правната рамка и съдържанието на ПУРБ 
се разглеждат заедно в този раздел на анализа.
Първите Планове за управление на речните 
басейни в България са утвърдени със заповед на 
министъра на околната среда и водите едва през 
март 2010 г.
Този механизъм до момента е най-всеобхват­
ният, подробен и комплексен инструмент за упра­
вление на процесите във водния сектор и може 
по принцип да включва в себе си изцяло и час­
тично прилагането на всички други механизми на 
управление на използването на водите. Основната 
насоченост на ПУРБ е към опазване на водите и 
околната среда независимо от разпределението на 
административната и управленската компетент­
ност между различните структури на държавните и 
местните органи, формите на собственост и струк­
турата и начина на управление на водните операто­
ри. За да постигне тези цели обаче, ПУРБ в своята 
подготовка и придружаващите го анализи, както 
и в своите елементи, задължително преминава и 
следва да бъде координиран и с тези съществени за 
организацията на водния сектор въпроси.    
Още в началото следва да отбележим, че всеки 
от основните елементи на ПУРБ, а именно ана­
лизите и характеристиката на районите с басейно­
во управление, регистърът на зоните на защита на 
водите, определянето на водните обекти за питей­
ни нужди, системите за мониторинг и програмите 
от мерки, всички те имат двойно предназначение