Държавен вестник, бр. 110, 2024 г., стр. 35

БРОЙ  110	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  35   
представени като парични стойности, кое­
то създава доста трудности, поради което 
приложението на CBA в здравеопазването е 
ограничено. Това е така, защото CBA може 
да игнорира някои трудно оценими, но важ­
ни здравни ползи, които трудно могат да се 
остойностят с паричен еквивалент.
Приложените анализи трябва да отразяват 
наличните данни за ефикасност/ефективност 
и профил на безопасност на оценяваната тех­
нология, както и българската терапевтична 
практика, стандарти за лечение и източници 
на данни за разходите.
6.5. Сравнителни алтернативи.
При провеждането на икономическия 
анализ сравнителните алтернативи трябва 
да бъдат съобразени с препоръчителните ал­
тернативи от представянето на клиничните 
изпитвания, а именно:
 – алтернативата, която най-вероятно ще 
бъде заменена от новата технология;
 – алтернативи от проведени систематични 
обзори и метаанализи;
 – алтернативите, които са включени в 
стандартните терапевтични ръководства;
 – алтернативи от рандомизирани клинич­
ни изпитвания.
В тази последователност на избор на алтер­
нативи следва да се ориентират оценяваните за 
заплащане здравни технологии, като колкото 
по-високо в йерархията на сравнителните ал­
тернативи е използваната в анализа, толкова 
по-висока е достоверността му.
Изборът на която и да е от сравнителни­
те алтернативи трябва да бъде обоснован от 
гледна точка на българската терапевтична 
практика.
6.6. Перспектива.
Анализът трябва да бъде извършен от 
гледна точка на институцията, която ще фи­
нансира медицинските услуги чрез общест­
вени средства (гледната точка на обществен 
платец – НЗОК). Възможен е и анализ от 
съвместна гледна точка, т.е. на платеца и 
на бенефициентите (пациентите), напр. като 
се вземат предвид доплащанията за здравни 
технологии, включване на други разходи, 
които се извършват изцяло или са за сметка 
на пациентите.
Цитираните гледни точки не изключват 
провеждането, в оправдани случаи, на допъл­
нителни анализи от други перспективи, напр. 
социалната такава (като се вземат предвид 
косвените разходи), тази на доставчика или 
от гледна точка на обществените финанси 
(напр. вкл. на инвалидни пенсии или соци­
ални помощи).
6.7. Времеви хоризонт.
Времевият хоризонт на икономическия 
анализ трябва да бъде достатъчно дълъг, за 
да позволи оценката на разликите между ре­
зултатите и разходите за оценяваната здравна 
технология и компараторите. Трябва да е един 
и същ за измерване на разходите и на здравни­
те резултати. Избраната продължителност на 
времевия хоризонт трябва да бъде обоснована.
В случай на здравни технологии, за които 
резултатите и различаващите се разходи се 
случват по време на целия живот на пациента, 
трябва да се използва хоризонт за оценка на 
база цял живот на пациента (средна продъл­
жителност на живот за популацията). Въз­
действието на продължителността на времевия 
хоризонт трябва да бъде тествано като част от 
анализа на чувствителността (разработеният 
модел трябва да позволява да бъде променяна 
продължителността на времевия хоризонт).
Ако икономическият анализ цели да ми­
нимизира разходите и когато разходите за 
сравняваните здравни технологии са постоянни 
във времето, може да бъде приета единица 
за продължителност на времевия хоризонт, 
напр. 1 година.
6.8. Анализ на разходите.
Икономическият анализ следва да включва 
разходите, съответстващи на използваните 
ресурси при прилагането на съответната 
здравна технология в клиничната практика. 
Установяването на категориите на разходите 
и определянето на метода за тяхното измер­
ване и оценка са непосредствено свързани с 
перспективата и времевия хоризонт, избрани 
за анализа.
В зависимост от избраната гледна точка 
анализът трябва да установи:
 – директни разходи – цената на медицин­
ското изделие/медицинските изделия, които 
биха попаднали в заявената група/подгрупа/
група по технически изисквания (цената, която 
ще се заплаща от платеца, при съответното 
ниво на реимбурсиране);
 – преки медицински разходи в резултат 
от ползването на ресурси, необходими за 
извършване на манипулация, медицински 
грижи, мониторинг, хоспитализация, труд на 
медицинския персонал и др.; важно е разходите 
да са за сметка на платеца, когато анализът 
е от гледна точка на платеца;
 – преки немедицински разходи в резултат 
от ползването на ресурси, необходими за из­
вършване на манипулация, медицински грижи 
и поддържане на процеса на извършването им, 
които не са свързани с медицинските грижи, 
напр. разходи за транспорт до болницата, 
грижи в дома; от гледна точка на публичните 
финанси преките немедицински разходи също 
така включват социални ползи, като пенсии, 
обезщетения за неработоспособност и услуги 
по рехабилитация, както и намалени приходи 
от обществено осигуряване и данъци; този тип 
разходи се взема предвид, когато анализът е 
от гледна точка на обществото;