Държавен вестник, бр. 100, 2022 г., стр. 18

СТР.  18	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  100
не“ и всички други софтуерни инструменти, 
приложими в изборния процес. Достъпът се 
осигурява на лица, посочени от партиите и 
коалициите, получили над 4 на сто от дейст-
вителните гласове на последните проведени 
парламентарни избори. Всяка от партиите и 
коалициите може да посочи не повече от три 
лица. От Централната избирателна комисия 
не могат да бъдат налагани ограничения за 
въпросните лица на база на образователни 
критерии. 
Подкрепям инициативата на законода-
теля за предоставянето на достъп до изход-
ния код и намаляването на съмненията за 
неправомерно манипулативно въздействие 
върху машините за гласуване. Необходимо 
е обаче да обърна внимание на обстоятел-
ството, че извън последните 10 дни преди 
изборния ден липсва времево ограничение за 
достъпа; липсва и уредба, която да рамкира 
целта на осигуряването на достъп, както и 
на действията, които могат да се извършват 
с кода. Всичко това не гарантира сигурност 
на машинното гласуване. 
Избраният от законодателя критерий за 
определяне на субектите, на които ще се 
предостави достъп до изходния код, а имен-
но – обвързаността от процентно получените 
гласове, създава предпоставки за нарушаване 
на равенството пред закона. Ако целта на 
предоставянето на кода е проверка на не-
говите функционалности, то споменатият 
лимитативен критерий ограничава както 
партиите и коалициите, които не са пре-
минали изборната бариера на предишните 
парламентарни избори, така и инициатив-
ните комитети да се запознаят с кода и да 
формират своя обоснована преценка относно 
гаранциите за сигурността на машинното 
гласуване. Необходим е обективен критерий, 
който да гарантира равенството на гражда-
ните пред закона.
Параграф 13 установява правилата за 
осигуряване на хартията за отпечатване на 
бюлетините от машинно гласуване. Тези 
правила трябва да се отчитат в контекста 
на важната трансформация, извършена с 
настоящия ЗИДИК, по отношение на прав-
ната природа на разписката. От документ, 
представляващ изявление за знание на фак- 
ти с правно значение, гарантиращо пред 
избирателя, че точно е отчетен неговият 
вот, разписката е превърната в „бюлетина 
от машинно гласуване“, т.е. в документ, 
материализиращ волята на избирателя. По 
силата на § 21, който изменя чл. 268 от ИК, 
върху отпечатаната от машината бюлетина 
ще е изписан отразеният вот, който няма 
сам по себе си да формира резултата от 
машинното гласуване. Според § 24 резулта-
тът от машинното гласуване ще се отчете 
от секционната избирателна комисия чрез 
преброяване на бюлетините от машинното 
гласуване. Бюлетините от машинното гласу-
ване ще се подреждат по същите правила, по 
които се подреждат и хартиените бюлетини 
(§ 28), независимо че няма да съдържат съ-
щите реквизити като хартиената бюлетина. 
Предвидено е принтираната от машината 
бюлетина да се подпечатва на гърба с пе-
чата на комисията, но с промените в § 27 
не са дадени нужните гаранции, че гласът 
няма да се счита за недействителен, ако не 
съдържа два броя печати на съответната се-
кционна избирателна комисия, както изиск- 
ва чл. 278, ал. 3, т. 3 от ИК. Липсата на 
прецизност на приетите разпоредби относно 
машинното гласуване и тяхната съгласува-
ност със съществуващите разпоредби относно 
бюлетините или хартиените бюлетини (как- 
вато дублирана употреба на понятията ще 
се появи в Изборния кодекс, ако приетите 
промени породят правно действие) ще доведе 
до разнопосочно прилагане, несъвместимо с 
правовата държава.
Буди недоумение причината, поради която 
Централната избирателна комисия в изпъл-
нение на задължението си по чл. 213в, ал. 1 
от ИК (§ 13 от ЗИДИК) трябва да обяви ре-
шението си за определяне на допълнителни 
защити на специализираната хартия, която 
ще се използва за отпечатване на бюлетина 
от машинно гласуване, и да разгласи това 
решение след обявяване на изборния ден за 
приключен. Очевидно е, че това ще ком-
прометира възможността за използване на 
такива защити при бъдещи избори, което ще 
обрече машинното гласуване на несигурност. 
5. С § 6 от ЗИДИК се променят изисква-
нията към членовете на секционни из-
бирателни комисии извън страната. Ако 
законът породи правното си действие, във 
всяка секционна избирателна комисия зад 
граница Централната избирателна комисия 
назначава по един държавен служител или 
лице, работещо по трудово правоотношение 
в държавната администрация, предложено 
от министъра на външните работи или от 
оправомощен от него заместник-минис-
тър. Отпада възможността министърът на 
външните работи или оправомощеният от 
него заместник-министър да се позове на 
предложения от организации на български 
граждани в съответната държава. По този 
начин необосновано е стеснено участието в 
изборния процес на организациите на бъл-
гарските граждани зад граница.
6. Не мога да отмина обстоятелството, 
че парламентът окончателно отмени зало-
жената в Изборния кодекс перспектива за