Държавен вестник, бр. 57, 2010 г., стр. 46

СТР.  46	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  57
2.2.1. В кабинета се извършва преглед на 
пациента, включващ: снемане на анамнеза, 
физикален статус, попълване на медицинските 
документи, назначаване на лечение и провеждане 
на обучение на болния.
2.2.2. Манипулационната служи за извършване 
на някои диагностични дейности – измерване на 
ръст, тегло, обиколка на талия и ханш на паци­
ента; кожноалергични проби; обучение за работа 
с устройства (инхалатори, глюкомер, писалки с 
лекарствени продукти и др.). Манипулационната 
може да се обособи като функционална част от 
кабинета или да се помещава в отделна стая.
2.3. Оборудване на кабинет по вътрешни 
болести: 
2.3.1. Кабинет: лекарско бюро, компютър, 
интернет връзка, столове, шкаф за документи, 
медицинска кушетка, мивка с течаща вода, 
минимум два електрически контакта, локал­
но осветление на бюрото, телефон, закачалка, 
медицински документи – амбулаторен журнал, 
рецепти, бланки за назначаване на лабораторни и 
инструментални изследвания, медицински архив. 
2.3.2. Манипулационна: масичка за извърш­
ване на манипулации, стол за извършващия 
манипулациите, стол за пациента, медицинска 
кушетка, мивка с течаща вода, минимум два 
електрически контакта, спешен шкаф с лекар­
ствени продукти, апарат за измерване на артери­
ално налягане, ЕКГ апарат, тест-ленти за урина 
(опаковка), глюкомер, набор ленти за глюкомер, 
шпатули, кантар, ръстомер, мек шивашки метър, 
неврологично чукче, есмарх, ластични бинтове, 
инструментариум за първична обработка на 
рани, бъбрековидно легенче, стерилни тампони 
за бактериологично изследване, инструментари­
ум за обработка на рана, спринцовки и игли за 
еднократна употреба, стойка за инфузии.
3. Изисквания за осъществяване на дейност­
та по вътрешни болести в болници за активно 
лечение
3.1. Включват се базисни специфични изисква­
ния в областите на: кардиология, пневмология 
и фтизиатрия, гастроентерология, нефрология, 
ендокринология и болести на обмяната, ревма­
тология и клинична алергология.
Съобразно специфичните изисквания към 
осъществяваните медицински дейности и техния 
минимален обем, както и съобразно свързаните 
с това изисквания за специфично оборудване и 
квалификация на персонала клиниките/отделе­
нията по вътрешни болести имат следните нива 
на компетентност:
3.1.1. Клиника/отделение по вътрешни боле­
сти І ниво.
3.1.2. Клиника/отделение по вътрешни бо­
лести ІІ ниво.
3.1.3. Клиника/отделение по вътрешни боле­
сти ІІІ ниво.
Клиниките по вътрешни болести могат да 
включват отделения с преобладаваща терапев­
тична насоченост (гастроентерология, пневмо­
логия и фтизиатрия, кардиология, нефрология, 
ревматология, клинична алергология или ендо­
кринология и болести на обмяната). 
3.2. Структура и оборудване на отделение по 
вътрешни болести от І ниво:
3.2.1. Броят на леглата в отделението е ми­
нимум 10. 
3.2.2. Обособени отделения с друга специал­
ност с терапевтична насоченост (гастроентеро­
логия, пневмология, кардиология, нефрология, 
ревматология, клинична алергология и ендо­
кринология и обмяна на веществата). 
3.2.3. Минимален брой специалисти – двама 
със специалност вътрешни болести или един 
от двамата с една от следните специалности: 
ендокринология, кардиология, гастроентероло­
гия, пневмология и фтизиатрия, нефрология, 
ревматология, клинична алергология. 
3.2.4. Специалисти с допълнителна квалифи­
кация – един с допълнителна квалификация за 
ехография на коремни органи.
3.2.5. Минимален брой лекари – трима.
3.2.6. Минимален обем дейност – 380 преми­
нали пациенти годишно на всеки 10 легла.
3.2.7. Компетентност – лечение на остри, 
обострени и хронични вътрешни заболявания 
без комплицирано протичане и при които не се 
прилагат инвазивни и интензивни диагностични 
и терапевтични процедури.
Пациенти с оплаквания и/или заболявания, 
при които не може да се постигне лечебната или 
диагностичната цел и възниква необходимост от 
диагностично-лечебна дейност от областта на 
гастроентерология, пневмология и фтизиатрия, 
кардиология, нефрология, ревматология, клинич­
на алергология или ендокринология и болести на 
обмяната, се насочват към клиника/отделение 
по вътрешни болести от ІІ или ІІІ ниво.
3.2.8. Болнични стаи – стаята за пациенти 
трябва да има достъп до пряка дневна светлина; 
да има пряка или непряка връзка със санитарен 
възел; до всяко легло да има нощно шкафче. 
Стаята да е оборудвана с шкаф за лекарствени 
продукти, масичка и столове за лекаря и сестрата 
при визитация.
3.2.9. Едно болнично легло трябва да има 
принадлежаща към него площ не по-малко 
от 6,5 м2. Болничните легла да са подвижни 
и между тях да има пространство за действия 
на персонала, за движение на пациентите и за 
манипулиране с инструментите и материалите; 
минималната ширина на манипулационното 
пространство да е 70 см.
3.2.10. Всеки пациент да има улеснен достъп 
до: санитарен възел, комуникационна система 
(интерком), източник на енергия, локално освет­
ление, източник на кислород с маска.
3.2.11. Коридорите в отделение по вътрешни 
болести са елемент с важни функции, свързани 
с придвижването на пациентите, провеждане на 
рехабилитационни процедури. Те са и зона, в ко­
ято е възможно да възникнат спешни ситуации, 
пораждащи необходимостта от провеждане на 
реанимационни действия, като архитектурното 
решение на коридорите да е съобразено с необ­
ходимостта за манипулиране с легла, носилки 
или подвижни пациентски столове.
3.3. Други помещения, свързани с дейността 
на персонала: