Държавен вестник, бр. 58, 2010 г., стр. 44

СТР.  44	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  58
1. Неопределеността (при 95 % доверителен 
интервал) на методите за оценка се изчислява в 
съответствие с принципите на Ръководството на 
Европейския комитет по стандартизация (CEN) за 
изразяване на неопределеността на измерванията 
(ЕNV 13005-1999), методологията на БДС ISO 
5725:1994 и насоките, съдържащи с в доклада на 
CEN „Качество на въздуха – Подход за оценка 
на неопределеността при референтните методи 
за измерване“ (CR 14377:2002E). Процентите в 
таблицата са представени за индивидуалните 
измервания, осреднени за период, отнасящ се до 
установените норми за нивата на съответните 
замърсители (или целевата норма при озона), за 
95 % доверителен интервал. Неопределеността за 
постоянните измервания трябва да бъде интерпре­
тирана като приложима в района за съответната 
норма за нивата на даден замърсител (или целева 
норма при озона).
2. Неопределеността при моделиране се опре­
деля като максимално отклонение от измерените 
и изчислените нива на концентрации за 90 % от 
отделните пунктове за мониторинг за разглеждания 
период спрямо установените норми за нивата на 
съответните замърсители (или целевата норма за 
озона), без да се взема предвид синхронизирането 
на събитията. Неопределеността при моделиране 
трябва да бъде интерпретирана като приложима 
в района за съответната норма за нивата на да­
ден замърсител (или целева норма при озона). 
Постоянните измервания, които трябва да бъдат 
подбрани за сравнение с резултатите от моделира­
нето, трябва да бъдат представителни за мащабите, 
обхванати от модела.
3. Неопределеността при обективната оценка 
се определя като максимално отклонение от из­
мерените и изчислените нива на концентрации за 
разглеждания период спрямо установените норми 
за нивата на съответните замърсители (или целе­
вата норма при озона), без да се взема предвид 
синхронизирането на събитията.
4. Изискванията за минимум регистрирани 
данни и времеви обхват не включват загубите на 
данни поради редовно калибриране или обичайна 
поддръжка на приборите.
ІІ. Изисквания към резултатите от оценката 
на КАВ
1. За районите или агломерациите, в които 
се използват други източници на информация за 
допълване на информацията от измерванията или 
като единствено средство за оценка на КАВ, трябва 
да се осигури следната информация:
– описание на изпълнените дейности по оцен­
ката;
– използвани специфични методи с препратки 
към съответните описания на метода;
– източници на данни и информация;
– описание на резултатите, включително на 
неопределеността им, и по-конкретно размерите 
на всяка област или ако е уместно, дължината 
на пътя в района или агломерацията, около 
който концентрациите превишават някоя от 
установените норми за нивата на съответните 
замърсители, целевата норма или дългосрочната 
целева норма при озона, заедно с приложимото 
допустимо отклонение, и на всяка област, в която 
концентрациите превишават горния или долния 
оценъчен праг;
– населението, потенциално изложено на нива, 
превишаващи някоя пределно допустима стойност 
за опазване на човешкото здраве.
ІІІ. Осигуряване качество на измерванията: 
потвърждаване на данните
1. За гарантиране точност на измерванията и в 
съответствие с изискванията за качество на дан­
ните по раздел І следва да е изпълнено следното:
– всички измервания са проследими в съответ­
ствие с изискванията, установени съгласно раздел 
5.6.2.2 на БДС EN ISO/IEC 17025:2006; 
– въведена е система за осигуряване и контрол 
на качеството, предвиждаща редовна поддръжка 
с цел гарантиране точността на средствата за 
измерване;
– въведени са процедури за осигуряване/контрол 
на качеството за процеса на набиране на данни и 
докладване и се участва в осъществяването на про­
грами за осигуряване качеството на измерванията;
– лабораториите са акредитирани за калибриране 
и изпитване съгласно изискванията на БДС EN 
ISO/IEC 17025:2006 „Общи изисквания относно 
компетентността на лабораториите за изпитване 
и калибриране“ по отношение на референтните 
методи за оценка на замърсителите, включени в 
наредбата, и регулярно участват в сравнителни из­
мервания на територията на Общността, обхващащи 
тези замърсители; тези лаборатории се включват 
и отговарят за координирането на територията 
на страната на единен подход за осигуряване и 
контрол на качеството на измерванията и също 
така координират подходящото реализиране на 
референтните методи и доказването на идентичност 
на нереферентните такива. 
Приложение № 9 
към чл. 15, ал. 4
Изисквания към измерванията в извънградски 
фонови ПМ независимо от концентрацията
І. Цели
Целта на тези измервания е да гарантират 
осигуряването на подходяща информация за фо­
новите нива. Тази информация е от съществено 
значение за: 
– преценка на повишените нива в по-замърсени 
райони (като например градски фонови, промишле­
ноориентирани и транспортноориентирани ПМ);
– оценка на възможния принос от пренос на 
замърсители на въздуха на далечни разстояния; 
– подпомагане на анализа при определяне 
приноса на източниците;
– разбиране на процесите на формиране на 
специфичните замърсители, като например пра­
хови частици; 
– увеличаване използването на дисперсионното 
моделиране, в т.ч. в градските райони.
ІІ. Вещества
Измерването на ФПЧ2,5 трябва да включва най-
малко определяне на общата масова концентрация 
и концентрациите на съответните химични ком­
поненти в състава на тази фракция. При анализа 
на състава на ФПЧ2,5 като минимум се определят 
следните химични компоненти: