Държавен вестник, бр. 65, 2010 г., стр. 125

БРОЙ  65	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  125  
8.2.2.2. При изчерпване на диагностичните 
възможности на извънболничната помощ, 
при уточнена насочваща или сигурна диагно­
за, пациентът подлежи на хоспитализация за 
прецизиране на диагнозата и необходимостта 
от консервативно и/или оперативно лечение.
8.2.2.3. Клиничният диагностичен преглед 
е неотменен етап от диагностичния процес, 
който включва следните основни компоненти:
а) анамнеза, насочена към уточняване 
на основното заболяване, неговата органна 
локализация, характер, разпространение към 
съседни органи и структури, наличие на спешни 
индикации за консервативно и/или оперативно 
лечение;
б) клиничен преглед, насочен към уточня­
ване на точната локализация и характер на 
увреждането, неговото разпространение и/или 
ангажиране на съседни структури и тъкани, 
евентуално стадии на онкологично заболява­
не, симптоми, подкрепящи тезата за спешно 
състояние и индикации за спешна операция;
в) назначаване и провеждане на биохимич­
ни, микробиологични, вирусологични и други 
специализирани лабораторни изследвания, 
насочени към уточняване на заболяването и 
неговите усложнения;
г) назначаване и изпълнение на инструмен­
тални изследвания в обем, уточняващ характера 
на заболяването и неговите усложнения, преци­
зиращ индикациите за операция, евентуалния 
вид и обем на операцията, възможните варианти 
на оперативно и/или консервативно лечение 
на заболяването;
д) провеждане на консултации със специали­
сти от други клинични специалности, насочени 
към уточняване на диагнозата, показанията за 
операция и причините за спешност.
8.2.3. Клиничен преглед за оценка на опе­
ративния риск:
8.2.3.1. Клиничният преглед за оценка на 
оперативния риск е неотменен, ускорено про­
тичащ диагностичен процес. Той може да бъде 
започнат от общопрактикуващ лекар или лекар 
с призната специалност по ушно-носно-гърле­
ни болести от амбулатория за специализирана 
медицинска помощ, но представлява основно 
задължение на хирурга и анестезиолога при 
уточнени показания за операция.
8.2.3.2. Клиничният преглед за оценка на 
оперативния риск включва следните основни 
компоненти:
а) анамнеза, насочена към уточняване на 
минали заболявания, придружаваща патология 
и повлияване от общи заболявания, имащи 
значение за правилна оценка на оперативния 
риск, за вида и обема на предоперативната 
подготовка с цел максимално подобряване 
на състоянието на болния и осигуряване на 
успешен и безпроблемен завършек на хирур­
гичната намеса;
б) физикален преглед, насочен към устано­
вяване на данни за здравословното състояние 
на пациента, за наличието на придружаващи 
заболявания или повлияване на статуса от ос­
новното заболяване или от минали страдания;
в) назначаване и провеждане на биохимични 
и други лабораторни тестове, на инструментални 
изследвания и консултации със специалисти от 
други клинични специалности, за да се обекти­
вира здравното състояние на пациента, с оглед 
правилната оценка на оперативния риск.
8.2.3.3. Стандартният КПООР при пациенти, 
подлежащи на оперативна намеса под обща 
анестезия, включва задължителни консултации 
с лекар с призната специалност по вътрешни 
болести, а за деца до 18 години – с лекар с 
призната специалност по детски болести. Този 
процес завършва с преданестезиологичен пре­
глед/консултация с оценка на оперативния 
риск по скалата на ASA (American Society of 
Anaestesiologists) или друга възприета система, 
изграждане на становище за безопасността, 
индикациите и контраиндикациите на пред­
стоящата анестезия, планиране на възможните 
анестетични техники и средства за тяхното 
провеждане.
8.2.3.4. Окончателна преценка на оператив­
ния риск при използване на местна анестезия 
се прави от хирург-оператор и/или от лекарски 
хирургически колегиум. При необходимост 
тази преценка се съгласува с лекар с призната 
специалност по анестезиология и интензивно 
лечение, а при наличие на специфични при­
чини – и с лекари с признати други клинични 
специалности (лекарски консилиум).
8.2.3.5. Окончателната преценка за жизнения 
риск се поема от лекар с призната специалност 
по анестезиология и интензивно лечение (или 
анестезиологичен консилиум).
8.2.3.6. Заключителната оценка за опера­
тивния риск и жизнения риск се съобщава 
и обсъжда с пациента и неговите близки по 
подходящ начин.
8.2.3.7. При индикации за операция и взе­
мане на решение за извършване на такава се 
изисква назначаване и провеждане на лечебни 
мероприятия – подготовка за операция, с цел 
осигуряване на оптимално здравословно състо­
яние на пациента и снижаване на оперативния 
риск. Подготовката за операция включва назна­
чените (при нужда) от консултанти и от хирург 
лечебни средства и мерки по отношение на:
а) с оглед предстоящата анестезия – клини­
чен преглед и подготовка на пациента за анес­
тезия в съответствие с медицинския стандарт 
„Анестезия и интензивно лечение“;
б) антиалергична подготовка при анамнес­
тични данни и след предходно тестуване;
в) кардиологична подготовка, лечение на 
сърдечно-съдови заболявания, профилактика на 
кардиологични усложнения; тромбоемболична 
профилактика и лечение;