Държавен вестник, бр. 32, 2025 г., стр. 3

БРОЙ  32	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  3  
на Министерския съвет за установяване на 
противоконституционност на оспореното 
Решение на Народното събрание са поста­
вени въпроси, които не са от тяхната ком­
петентност, както и че не могат да вземат 
отношение по въпроси, касаещи начина, 
по който органите на законодателната и 
изпълнителната власт упражняват своите 
правомощия, в частност по отношение на 
приемането и изпълнението на държавния 
бюджет.
Министърът на енергетиката в своето 
становище намира искането за неоснова­
телно. Посочва, че не може да бъде споде­
лено заявеното в искането, че е нарушено 
съотношението между правомощията на 
висшите държавни органи и по този начин 
принципът на правовата държава, тъй като 
приетото Решение на Народното събрание 
„е такова по осъществяването на държавната 
политика в енергетиката, а не решение за 
изменение на параметрите на държавния 
бюджет“. Приема, че по своите цел и съ­
държание атакуваното решение „е израз на 
визията на парламента за осъществяване на 
енергийната политика на България“. Според 
министъра на енергетиката това е въпрос с 
политически характер, попадащ в рамките 
на дискреционната преценка на парламента 
при упражняване на правомощието му по 
чл. 3 от Закона за енергетиката.
Министърът на финансите и проф. д-р Ва­
лери Димитров се обединяват около тезата за 
основателност на искането на Министерския 
съвет. Министърът на финансите привежда 
аргументи в подкрепа на твърдените в иска­
нето нарушения на принципите на разделение 
на властите и на правовата държава, тъй 
като законодателят възлага на министъра 
на финансите да изпълни в определен срок 
задължения и отговорности, които не произ­
тичат от Закона за енергетиката, Закона за 
публичните финанси, Закона за държавния 
бюджет на Република България за 2024 г. и 
от актове на Министерския съвет, приети в 
изпълнение на закон.
В своето правно мнение проф. д-р Валери 
Димитров поддържа, че парламентът не може 
с индивидуален акт (решение) оперативно 
да осигурява ликвидна подкрепа на Фонд 
„Сигурност на електроенергийната система“ 
чрез задължаването на Министерския съвет 
или на друг орган на изпълнителната власт 
да предоставя средства от бюджета, тъй като 
съгласно чл. 106 от Конституцията изклю­
чително правомощие на правителството е 
да ръководи изпълнението на държавния 
бюджет. Според него оспореното Решение 
„накърнява изключителна конституционно 
установена компетентност на Министерския 
съвет“ и е в противоречие с прогласения в 
чл. 8 на Конституцията принцип на разде­
ление на властите.
Конституционният съд, като обсъди до­
водите в искането, постъпилите по делото 
писмени становища и правно мнение, за да 
се произнесе, взе предвид следното:
Според оспореното Решение на Народно­
то събрание във връзка с ликвидни проб­
леми и невъзможност Фонд „Сигурност на 
електроенергийната система“ да изпълнява 
законовите си задължения съгласно Закона 
за енергетиката следва да се предприемат 
действия за финансово стабилизиране на 
Фонд „Сигурност на електроенергийната 
система“ и съответно на електроенергийната 
система, като на министъра на финансите 
е възложено да предприеме необходимите 
действия за покриване на оперативния де­
фицит от 1 млрд. лв. във Фонд „Сигурност 
на електроенергийната система“ в срок до 
31 март 2024 г. Предвидено е Фонд „Сигурност 
на електроенергийната система“ да разходва 
получените средства за покриване на раз­
ходите по чл. 36б, ал. 1, т. 1 и 2 от Закона 
за енергетиката за ценовия период 1 юли 
2023 г. – 30 юни 2024 г. съгласно Решение 
№ Ц-14 от 30 юни 2023 г. на Комисията за 
енергийно и водно регулиране.
Проектът на решение е внесен в Народ­
ното събрание от група народни представи­
тели, като видно от мотивите към проекта 
съображенията за това са, че през послед­
ните три години държавната енергетика 
е „обезкървена“, като са „източени“ над 
3,5 млрд. лв. от „Български енергиен холдинг“ 
ЕАД и 847 млн. лв. от Фонд „Сигурност на 
електроенергийната система“ и средствата 
са използвани за „покриване на дупки в 
държавния бюджет“. Едно от възможните 
според вносителите решения при създаде­
ната ситуация „е министърът на финансите 
да предприеме действия по осигуряване на 
финансова стабилност за преодоляване на 
образувания дефицит. Така ще се избегне 
повишаването на крайната цена на електро­
енергията за бита и бизнеса и ще се пре­
одолее блокирането на разплащания между 
участниците в енергийния сектор“.
В своята практика Конституционният съд 
последователно отстоява необходимостта да 
се разграничават правомощията на държав­
ните органи. Той нееднократно е подчер­
тавал обаче, че принципът на разделение 
на властите в българската Конституция не 
изгражда непреодолима преграда между 
учредените власти и не следва да се разбира 
като абсолютно сепариране на всяка от трите 
власти, съществуването на всяка от тях сама 
за себе си и изолирането є от другите две. 
Напротив, този принцип осигурява както вза­
имен контрол, така и разумно съотношение 
помежду им, така че самостоятелността да