Държавен вестник, бр. 59, 2024 г., стр. 5

БРОЙ  59	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  5  
за предлагане на кандидати, представянето и 
публичното оповестяване на документите, из­
слушването на кандидатите и избор на съдии 
в Конституционния съд на Република Бълга­
рия от квотата на Народното събрание (ДВ, 
бр. 104 от 2023 г.). Съдържателно в приетите 
правила са включени процедури и способи 
за осигуряване на публичност, откритост, 
прозрачност и обоснованост на предстоящия 
избор. По-важните сред тях са, както следва: 
предвиден срок от три работни дни за пуб­
ликуването на документацията на интернет 
страницата на Народното събрание; уредена 
е организацията за публично изслушване на 
кандидатите в Комисията по конституционни 
въпроси; дадена е възможност на юридически 
лица с нестопанска цел и на професионални 
организации да изразяват становища и да зада­
ват въпроси към кандидатите в срок до 3 дни 
преди изслушването; становищата и въпросите 
се публикуват на интернет страницата на На­
родното събрание; възможност за въпроси е 
предоставена и на медиите; изрично е посочено, 
че публичното изслушване ще бъде излъчвано 
в реално време чрез интернет страницата на 
Народното събрание; пълният стенографски 
протокол от изслушването се публикува на 
интернет страницата на Народното събрание.
Тези правила са приети на 12 декември 
2023 г. Съгласно т. I.1 от процедурните пра­
вила предложенията за кандидати за съдии в 
Конституционния съд на Република България 
от квотата на Народното събрание се правят 
в срок до 11 януари 2024 г. включително. В 
този срок са предложени трима кандидати за 
конституционни съдии: Десислава Вълчева 
Атанасова, Цвета Валентинова Рангелова и 
Борислав Николов Белазелков. На 18 януари 
2024 г. на заседание на Комисията по кон­
ституционни въпроси е проведено публично 
изслушване на кандидатите.
На 19 януари 2024 г. Народното събрание 
провежда разискване относно качествата на 
тримата кандидати, както и относно срока за 
заемане на длъжността конституционен съдия. 
Всяка от кандидатурите е гласувана поотделно, 
вследствие на което за конституционни съдии 
са избрани: Борислав Николов Белазелков 
със 154 гласа „за“, 63 гласа „против“, 0 гласа 
„въздържал се“ (общо гласували 217 народни 
представители) и Десислава Вълчева Атана­
сова със 159 гласа „за“, 65 гласа „против“, 
0 гласа „въздържал се“ (общо гласували 224 
народни представители). Предложението за 
Цвета Валентинова Рангелова е отхвърлено 
с 42 гласа „за“, 105 гласа „против“, 68 гласа 
„въздържал се“ (общо гласували 215 народни 
представители).
Посоченото показва, че изборът на Борислав 
Николов Белазелков и Десислава Вълчева Ата­
насова за конституционни съдии е произведен 
в съответствие с приетите процедурни правила 
и с изискванията на чл. 91б от Конституцията.
Вносителят на искането по к. д. № 3 от 2024 г. 
поддържа, че за да бъдат изпълнени „буквата 
и духът на чл. 91б, ал. 1 от Конституцията“, не 
е достатъчно „процедурата да бъде открита, 
публична и прозрачна, каквато само формално 
беше“, но е необходимо също така изборът да е 
обоснован, т.е. „да е мотивиран, аргументиран, 
издържан с образованието и професионализма на 
кандидатите“. Посочва още, че „обосноваността 
на избора поставя изискване за един съдържа­
телен дебат по конституционните изисквания, 
на които следва да отговарят кандидатите. В 
тази връзка обсъждането е необходимо условие, 
за да може колективният орган да осъществи 
изключителната си преценка дали кандидатите 
отговарят на изискванията за избиране (чл. 147, 
ал. 3 от Конституцията).“
Във връзка с тези твърдения на вносителя 
на искането по к. д. № 3 от 2024 г. Консти­
туционният съд намира за необходимо да 
припомни позицията си, изразена в Решение 
№ 11 от 1994 г. по к. д. № 16/1994 г., според 
която „преценката за избор или назначаване, 
включително и за притежаването на високи 
нравствени качества, принадлежи единствено на 
органа, оправомощен да я прави. Тя не подлежи 
на конституционен контрол, защото е лична и 
суверенна. Личностната преценка за професио­
налните и нравствените качества е единствено 
право и отговорност на избиращия, респек­
тивно назначаващия, орган“. Това разбиране 
на Конституционния съд е относимо и спрямо 
конституционното изискване на чл. 91б, ал. 1 от 
Конституцията изборът на Народното събрание 
да бъде обоснован, тъй като обосноваността е 
свързана непосредствено с извода на избиращия 
орган относно притежаваните от кандидатите 
високи професионални и нравствени качества.
Вносителят на искането по к. д. № 3/2024 г. 
се позовава на изказвания на народни пред­
ставители в хода на пленарните дебати по 
приемане на атакуваните решения за избор на 
конституционни съдии, за да аргументира, че 
„политическият консенсус във връзка с избора на 
конституционни съдии […] изпреварва и замест­
ва постигането на реално съревнование между 
кандидатите за съответствието на изискванията, 
на които те трябва да отговарят като членове 
на конституционната юрисдикция“. Във връзка 
с това Конституционният съд намира за нужно 
да припомни, че дебатът в представителното 
учреждение е същностна характеристика на 
всяко демократично парламентарно управление 
(Определение № 4 от 2023 г. по к. д. № 2/2023 г.). 
Различните мнения, изразени от народните 
представители в хода на приемане на оспорените 
решения, не могат сами за себе си да служат 
като довод за необоснованост на избора.
2. По твърденията за нарушение на чл. 4, 
ал. 1, чл. 5, ал. 1 и 2, чл. 147, ал. 2 и чл. 148, 
ал. 1, т. 1 от Конституцията.
Мандатът на конституционните съдии е 
определен в Конституцията (чл. 147) и не може