Държавен вестник, бр. 23, 2022 г., стр. 151

БРОЙ  23	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  151  
и спорт“ е посветен на подобряването на 
здравните характеристики на населението и 
по този начин – на повишаване на качеството 
на човешкия капитал в страната. Акцентът 
на политиката ще бъде осигуряване на равен 
достъп на всички до качествени здравни ус-
луги. Изпълнението на заложените цели ще 
играе ключова роля за постигане на Цел 3 
„Осигуряване на здравословен начин на жи-
вот и стимулиране на благосъстоянието на 
всички във всички възрасти“ от Целите за 
устойчиво развитие на ООН.
Правителството предприе стъпки за мо-
билизиране на многосекторни действия за 
здраве, или действия, които обхващат всич-
ки нива на управление. Министерството на 
здравеопазването взаимодейства с всички 
министерства, които имат пряко или косве-
но отношение към здравето на населението, 
особено при разработването и изпълнението 
на стратегии и програми. Сформирани са 
постоянни органи за сътрудничество, като 
национални съвети, консултативни съвети, 
експертни и работни групи. 
Освен СЗО ключови партньори в подкрепа 
на разработките за здравната система са ЕК, 
Световната банка и УНИЦЕФ. 
1.3. Здравен статус и напредък относно 
здравните цели
В България продължителността на живот 
при раждане се е увеличила през последното 
десетилетие, но остава по-ниска от средната 
за Европейския съюз (80,8 години), със седем 
години разлика между мъжете (71,1 години) и 
жените ��������������������������������������
(78�����������������������������������
,����������������������������������
0 ��������������������������������
години��������������������������
). �����������������������
През 2017 г. наблюдава-
ната разлика в продължителността на живот 
между мъжете и жените (7,3 години) е била 
същата като тази през 1990 г.3
В България незаразните болести причи-
няват 96 % от смъртните случаи и 80 % от 
годините живот, прекарани с увреждане. Сър-
дечносъдовите заболявания (ССЗ) причиняват 
почти две трети от всички смъртни случаи. 
Основните рискови фактори са високо кръвно 
налягане, тютюнопушене, рискове, свързани 
с храненето, и висок индекс на телесна маса. 
Бремето на болестите поради тютюнопушене 
и алкохол е особено високо сред мъжете. 
В България както мъжете, така и жените 
изостават значително от достигане на целите 
за намаляване с една трета на преждевремен-
ната заболеваемост от незаразни болести до 
2030 г. (ЦУР, цел 3.4.1), като само жените се 
доближават до тях. Смъртността от сърдечно-
съдови заболявания остава три пъти по-висока 
от средната за ЕС, а смъртността от рак е 
малко над средната за Европа. 
Преждевременната смъртност от рак на 
белите дробове е приблизително 25 % над 
средната за ЕС, въпреки че през последните 
години намалява. Преждевременната смърт-
ност от рак на гърдата е висока, но е на ни-
вото на средната за ЕС. Ракът на дебелото 
черво, стомаха и маточната шийка причинява 
50 – 100 % повече преждевременни смъртни 
3 https://www.nsi.bg/en/content/3018/mortality-
and-life-expectancy-sex-and-place-residence
случаи от средния процент за ЕС. Въпреки 
че според данни на СЗО тютюнопушенето в 
България е намаляло през годините, то не 
настъпва достатъчно бързо, за да се достигне 
спад с 30 % до 2025 г. Процентът пушачи сред 
мъжете намалява, но не достатъчно бързо, за 
да се достигне 30 % спад, а нивата продъл-
жават да са приблизително 30 % по-високи 
от средните за ЕС. Почти не се наблюдава 
намаляване на тютюнопушенето сред жени-
те, а нивата им са много по-високи от 40 % 
спрямо средните за ЕС. 
През последните години консумацията на 
алкохол4 се е увеличила съществено, особено 
сред мъжете, при които нивата са над средните 
за ЕС. България изостава по отношение на 
намаляване на случаите на повишено кръвно 
налягане както при мъжете, така и при жените, 
а нивата са много високи. Това допринася за 
високия процент преждевременна смъртност 
от сърдечносъдови заболявания�����������
. ���������
Наднорме-
ното тегло и затлъстяването се увеличават 
много бързо, по-бързо от средното за ЕС, 
особено сред мъжете. 
Съществуват значителни регионални нера-
венства в разпределението на работната ръка 
в здравния сектор. Делът на общопрактику-
ващите лекари от общия брой на лекарите 
е по-малък от този в ЕС, като непрекъснато 
намалява – от 21 % през 2000 г. до 16,6 % 
през 2015 г., което е много под среднопре-
теглената стойност от 30,2 % за ЕС-25. Има 
регионални различия в разпределението на 
лекарите, включително ОПЛ, което води до 
обслужване на голям брой пациенти от един 
ОПЛ, особено в селските и отдалечените ра-
йони. Същевременно съотношението в стра-
ната от 4,9 медицински сестри на 1000 души 
е много под среднoто от 8,7 за ЕС-28, като 
при тях, както и при останалите медицински 
специалисти също се наблюдава неравномер-
но териториално разпределение. Областите с 
медицински университети и университетски 
болници привличат най-големия брой лека-
ри и други медицински специалисти: през 
2017 г. 22,5 % от работещите лекари са били 
в столицата, а 55,6 % са били концентрира-
ни в шест области. Има също и вътрешна 
миграция: единият миграционен поток е на-
сочен от малките градове към по-големите 
населени места, а другият – от обществения 
към частния сектор.
1.4. Стратегически приоритети на транс­
формацията за здраве 
СЗО може да подпомогне реализацията 
на българските национални здравни цели и 
целите за развитие с конкретни дейности, 
които да допринесат за трансформацията на 
психиатричните здравни услуги и здравното 
финансиране. 
Трансформация на психиатричните здрав-
ни услуги в страната 
В България все още се разчита на тра-
диционните психиатрични услуги и 90 % от 
бюджета за психично здраве се изразходва за 
болнично лечение. Психиатричното лечение 
4 https://www.euro.who.int/==data/assets/pdf=
file/0019/402166/ACHP=FS=Bulgaria.pdf