Държавен вестник, бр. 50, 2000 г., стр. 69

Б Р О Й  50
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  69
вода, докато се достигнат показателите, съот-
ветстващи на санитарните норми.
(3) След промиването необработената вода
трябва да се източи и да се замени с деаерирана
мрежова вода.
Чл. 1039. Новомонтираните паропроводи
се продухват, като парата се изхвърля в ат-
мосферата.
Чл. 1040. Пускането в действие на топлин-
ните мрежи след монтаж, ремонт или временно
спиране се извършва по предварително съста-
вена програма, съгласувана с топлоснабдител-
ното предприятие.
Чл. 1041. Пускането в действие на парните
мрежи се състои в извършването на следните
основни операции:
1. загряване и продухване на паропроводите;
2. напълване и промиване на кондензопро-
водите;
3. включване на потребителите и извършва-
не на пусково регулиране на мрежата.
Чл. 1042. (1) Преди да започне загряването,
всички шибри на отклоненията от загрявания
участък трябва да бъдат плътно затворени, а
дренажите на паропровода—отворени.
(2) Най-напред трябва да бъде загрята ос-
новната магистрала, а след това—всяко от-
клонение поотделно. За паропроводи с дъл-
жина до 200 m загряването на основния па-
ропровод и на отклоненията от него може да
се извърши едновременно.
Чл. 1043. Пускането в действие на водните
топлофикационни мрежи се състои в провеж-
дане на следните основни операции:
1. напълване на мрежата с вода;
2. промиване на мрежата;
3. установяване на циркулация на водата;
4. проверка на плътността на мрежата;
5. включване на потребителите и регулира-
не на мрежата.
Чл. 1044. При въвеждане в действие на водни
мрежи след монтаж промиването се извършва,
като в края на подаващия и на обратния топло-
провод се монтират временни утайници. Утай-
ниците се демонтират след второто промиване.
Чл. 1045. Ежегодно след завършване на отоп-
лителния сезон топлинните мрежи трябва да се
изпитват под налягане, за да се открият подле-
жащите на отстраняване при основния ремонт
слаби места и дефекти. След основния ремонт
изпитването на мрежата под налягане трябва
да се повтори, като се провери плътността на
монтираната спирачна и регулираща арматура.
Чл. 1046. Водните топлинни мрежи се из-
питват с налягане, равно на 1,25 от работното
налягане в подаващия колектор на електро-
централата, но не по-ниско от 1,6 МРа за пода-
ващите тръбопроводи и от 1,2 МРа—за обрат-
ните. Посочените стойности на изпитвателни-
те налягания се отнасят за най-високо разпо-
ложените (по релефа на местността) части на
топлинните мрежи.
Чл. 1047. Контролни изпитвания на топлин-
ните мрежи при изчислителната температура
се извършват 1 път на 2 години, а за определяне
на топлинните и хидравличните загуби (по учас-
тъци)—1 път на 5 години.
Чл. 1048. Състоянието на подземните тръбо-
проводи се контролира ежегодно, като по гра-
фик се пробиват отвори в почвата до тръбопро-
водите (шурфовки) на всеки 2 km от трасето.
Първата проверка се извършва не по-късно от 3
години след пускането на топлопровода в експ-
лоатация. При всяка проверка се съставя акт, в
който се посочват състоянието на тръбопровода,
почвата, строителната конструкция и изолация-
та на тръбите и начинът за възстановяването им.
Чл. 1049. Контролирането на корозията на
тръбопроводите от блуждаещи токове се из-
вършва, като се снемат общи потенциални ди-
аграми на топлопроводите най-малко 1 път
на 3 години. В зоните на действие на електри-
чески защити от блуждаещи токове снемане-
то на потенциални диаграми трябва да се из-
вършва 1 път в годината поредно при летни и
при зимни условия.
Чл. 1050. Вътрешната корозия на водните
топлинни мрежи и кондензопроводи се контро-
лира периодично чрез анализиране на мрежова-
та вода и кондензата и чрез монтиране на инди-
катори за корозия в най-характерните точки.
Чл. 1051. Разкопаване на тръбопроводи или
извършване на работи в близост до тях от вън-
шни организации се допуска с разрешение и под
контрола на предприятието, което стопанисва
топлинната мрежа.
Чл. 1052. Металните конструкции на топлин-
ните мрежи (греди, мъртви опори, естакади,
мачти и други елементи) трябва да бъдат пок-
рити с корозионоустойчива боя.
Чл. 1053. (1) Средногодишната загуба на
топлоносител от изтичане за 1 h не трябва да
превишава 0,25 на сто от обема на водата в топ-
линната мрежа и присъединените към нея сис-
теми за топлоснабдяване.
(2) Сезонната норма на загубата на топло-
носител от изтичане се определя в границите на
средногодишната стойност на загубите.
Чл. 1054. Повредите в топлинните мрежи и
топлинните точки на абонатите се отстраняват
под контрола на предприятието, което стопа-
нисва топлоразпределителните мрежи.
Чл. 1055. Всеки район от топлинните мрежи
трябва да има списък на шахтите и проходими-
те канали, изложени на опасност от прониква-
не на газ. Преди започване на работа в такива
шахти трябва да се провери липсата на газ.
Газоопасните шахти трябва да бъдат означени,
а люковете им—боядисани и сигурно заключе-
ни. Всички газоопасни шахти и участъци от
трасето трябва да бъдат отбелязани на опера-
тивната схема на топлинната мрежа.
Чл. 1056. В диспечерския пункт на топлин-
ната мрежа трябва да има оперативна схема на
мрежата и график за реда на изключване и
включване на участъците от топлинната мре-
жа при повреди.
Чл. 1057. При нормален режим секционира-
щите шибри и спирателната арматура трябва
да се намират в напълно отворено положение.
Забранява се регулирането чрез тях на дебита
на топлоносителя.
Чл. 1058. (1) Топлопроводите и абонатните
станции трябва да се обхождат по график.