Държавен вестник, бр. 14, 2023 г., стр. 15

БРОЙ  14	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  15  
училище. С увеличаване на задълженията 
респективно намалява времето за такъв тип 
дейности. Това показва неустойчиво възпри-
ятие на младите хора спрямо въздействието 
на спорта9.
65 % от анкетираните млади отговарят, 
че в България има добри условия за спорт, 
а по-малък процент – 29 %, са на мнение, че 
условията не са добри.
По отношение на останалите характе-
ристики на здравословния начин на живот 
положителни тенденции се наблюдават по 
отношение на пушенето на тийнейджърите на 
фона на политическите мерки относно упот­
ребата на тютюневи изделия, въведени през 
последните две десетилетия. Между 1999 г. 
и 2019 г. средните стойности на за ESPAD за 
употреба на цигари намаляват по отделните 
показатели: през целия живот (от 68 % за 
ESPAD и 78 % за България на 42 % за ESPAD 
и 50 % за България); настояща употреба (от 
38 % за ESPAD и 50 % за България на 20 % 
за ESPAD и 32 % за България) и ежедневна 
употреба (от 24 % за ESPAD и 39 % за Бъл-
гария на 10 % за ESPAD и 22 % за България). 
Въпреки че страната ни също следва тенден-
циите за намаляване на тютюнопушенето сред 
учениците, България е на второ място след 
Словакия по ранно започване на ежедневна-
та употреба на цигари и на първо място по 
ежедневна употреба сред 16-годишните.
Проучването показва, че средно 1 от 6 
ученици (17 %) съобщават, че са използвали 
незаконни наркотични вещества поне веднъж 
в живота си, като нивата варират значител-
но в отделните страни, участващи в ESPAD 
(диапазон: 4,2 % – 29 %). Разпространението 
на употребата на незаконни наркотици през 
целия живот в тази група леко намалява от 
2011 г. насам, въпреки че като цяло е стабилно 
през последните две десетилетия. България 
е една от страните, в които се наблюдава 
значително намаляване на употребата на 
някакво наркотично вещество поне веднъж 
в живота спрямо предишното проучване – от 
30 % през 2015 г. на 19 % през 2019 г.
През 2012 г. едва 6 % споделят за себе си, 
че са взели участие в обучения и кампании по 
въпросите на спорта, здравето, физическата 
активност и здравословния начин на живот. 
31 % са попадали на такава информация, но 
не са участвали, а 56 % заявяват категорично, 
че не са търсили подобна информация.
ПО ПРИОРИТЕТ IV – ПРЕВЕНЦИЯ 
НА СОЦИАЛНОТО ИЗКЛЮЧВАНЕ НА 
МЛАДИТЕ ХОРА В НЕРАВНОСТОЙНО 
ПОЛОЖЕНИЕ:
9 Социологическо проучване на ТРЕНД, поръ-
чано от ММС.
Младите хора в неравностойно положение, 
както и тези, които напускат институциите 
поради променящата се непрекъснато ситуа-
ция, са в особено тежко положение. Проблем 
за тях е реализацията в живота. Причините 
са много, но най-често срещаните са пред-
разсъдъците и негативното отношение на 
обществото, в частност и на работодателите. 
От значение е и липсата на интегрирана 
обществена среда, която би им осигурила 
равнопоставеност и възможности.
Най-високият риск от бедност или соци-
ално изключване през 2020 г. в ЕС е реги-
стриран за младите хора на възраст 18 – 24 
години (27,8 %), докато най-нисък риск е 
регистриран за хората на възраст 25 – 49 
години (20,0 %). Между тези две възрастови 
групи рискът от бедност или социално из-
ключване е 20,4 % за хората на възраст 65 и 
повече години и 22,2 % сред населението на 
възраст 50 – 64 години. Най-младата възрас-
това група, лица на възраст под 18 години, 
също е с относително висок риск (24,2 %)10. 
България е на второ място след Румъния по 
дял на населението, което е в риск от бедност 
или социално изключване.
През 2020 г. почти една трета (34,7 %) от 
всички лица на възраст 18 и повече години 
с ниско ниво на образование (нива ISCED 
0-2) в ЕС са били изложени на риск от бед-
ност или социално изключване в сравнение 
с 10,5 % от хората в същата възрастова група 
с висше (високо) ниво на образование (нива 
ISCED 5-8). Съответният процент за хората 
със средно ниво на образование (нива ISCED 
3-4) е 19,9 %.11
Анализът на данните от индикаторите 
ясно показва, че бедността е тясно обвързана 
с нивата на образование и икономическата 
активност на населението.12
По отношение на предоставяните услуги 
(социални услуги за резидентна грижа) за 
млади хора от 15 до 29 г. в риск се отбелязва 
ръст при някои от тях. През 2012 г. в страната 
са функционирали 90 центъра за настаняване 
от семеен тип, докато през 2020 г. броят им 
е вече 267.
10 Евростат 2020 Условия на живот в Европа – бед-
ност и социално изключване 2020 – (https://
ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.
php?title=Living_conditions_in_Europe_-_poverty_
and_social_exclusion#Poverty_and_social_exclusion).
11 Евростат 2020 Условия на живот в Европа – бед-
ност и социално изключване 2020 – (https://
ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.
php?title=Living_conditions_in_Europe_-_poverty_
and_social_exclusion#Poverty_and_social_exclusion).
12 Отчет за изпълнението на Плана за действие за 
изпълнение на Националната стратегия за нама-
ляване на бедността и насърчаване на социалното 
включване 2020.