Държавен вестник, бр. 16, 2003 г., стр. 80

С Т Р .  80
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  16
трябва да има поне един инсталиран заземен (тип
шоко) електрически извод за включване на мобил-
на рентгенова апаратура.
7.2. Аспирационна система, която поддържа на-
лягане не под 500 mm Hg и има поне един извод за
всяко легло.
7.3. Инсталация за сгъстен въздух, която под-
държа налягане не под 5 bar и има поне един извод
за всяко легло.
7.4. Инсталация за кислород под налягане, коя-
то поддържа налягане не под 5 bar и има поне един
извод за всяко легло.
7.5. Общо луминесцентно осветление със 150-
ватови крушки и нощно луминесцентно осветле-
ние с 20—100-ватови крушки.
Препоръчва се климатична инсталация.
8. Оборудване с апаратура в отделение/клиника
за интензивно лечение:
8.1. Задължително оборудване на една функци-
онална единица за интензивно лечение в неонато-
логията включва:
—интензивен неонатален инкубатор;
—неонатален респиратор (за конвенционална
и неконвенционална апаратна вентилация);
—неонатални монитори за жизнено важни по-
казатели (СЧ, ДЧ, арт. налягане, пулсокси-
метрия);
—системи за постоянна интравенозна инфу-
зия (перфузор помпи);
—система за дозирано подаване на овлажнен
и затоплен кислород.
8.2. Задължително оборудване с апаратура за
общо използване:
—транспортен ехограф с възможност за ехо-
кардиография и доплер;
—мобилен рентгенов апарат;
—фотолампи за конвенционална и интензив-
на фототерапия;
—ЕКГ апарат;
—дефибрилатор.
8.3. Препоръчително оборудване—броят на пер-
фузор помпите да бъде 5—8 бр. за легло.
9. Територия на “отделение/клиника за интен-
зивно лечение”
9.1. Клиника/отделение за интензивно лечение
е териториално обособена болнична структура с
режим на “ограничен достъп”. Не се допуска кръс-
тосване на потоците “чисто/мръсно”.
9.2. Норми за територия на отделение/клиника за
интензивно лечение: площ за 1 новородено—до 8 m2/
легло; свободна площ за преминаване между работ-
ните места—2,5 m; под с гладка повърхност, прави
ъгли; широки врати за преминаване на апаратура.
10. Служебни помещения в клиника /отделение
за интензивно лечение:
• Манипулационна—помещение, оборудвано
с рафтове и заключващи се шкафове за ме-
дикаменти, шкафове за стерилни материа-
ли, шкафове за нестерилни материали, пло-
тове за подготовка на медикаменти за па-
рентерална апликация с камера за стерилен
ламинарен поток, адекватно осветление.
• Сервизно помещение за подготовка на млеч-
ни храни—оптимална площ 6 m2.
• Сервизно помещение за използвани шише-
та и биберони.
• Апаратна стая—отделно помещение за съх-
раняване и малки ремонти на апаратура със
съответното електрозахранване, инсталации
за кислород и сгъстен въздух; оптимална
площ—5 m2 на едно легло.
• Локална зала за деконтаминация, дезинфек-
ция и измиване на инкубатори.
• Експресна клинична лаборатория с възмож-
ност за: кръвно-газов анализ, електролити,
хемоглобин (хематокрит), кръвна захар.
• Складови помещения. Оптималното разс-
тояние от складовите помещение до залите
за интензивно лечение да е до 30 m2; опти-
мална площ на склад за консумативи—5 m2
на едно легло.
• Помещение за съхранение и обработка на ма-
териали. Обособяване на отделни зали за об-
работка на “чисти” и “мръсни” материали.
• Офис на старша медицинска сестра, оборуд-
ван с телефон.
• Помещения за почивка на персонала с оп-
тимална площ 8 m2, с места за преобличане,
тоалетни, душове, телефон.
• Кабинет за лекари—оптимално един каби-
нет за двама лекари на пълно работно вре-
ме, телефон.
• Спално помещение за лекари—оптимална
площ 16 m2, с телефон.
• Помещение за информация на родителите
на пациентите—оптимална площ 12 m2.
• Конферентна зала—оптимална площ—30 m2.
• Компютърна зала.
11. Диагностично-лечебният процес в отделе-
ние/клиника за интензивно лечение се реализира
въз основа на периодично осъвременявани и за-
дължително прилагани протоколи за добра клинич-
на практика. Те се основават на принципните пос-
тановки на този стандарт и отразяват локалните
условия за тяхното приложение.
12. Медицинската документация на пациента в
клиника/отделение за интензивно лечение е “Исто-
рия на заболяването” със следните задължителни
компоненти: анамнеза; неонатологичен статус; схе-
ма за определяне на гестационна възраст; невроло-
гичен статус. Реанимационният лист включва: мо-
ниторирани жизнено важни показатели; лаборатор-
ни и микробиологични данни; баланс на приети/
отделени течности. Терапевтичен лист. Клинични
бележки (декурсуси) и етапни епикризи. Дизайнът
на “История на заболяването” и реанимационния
лист се съобразява с факта, че динамиката на пато-
логичните процеси при новородените деца, обект на
интензивно лечение, е много бърза, поради което
отразяването на данните от клиничната симптома-
тика, мониторинга и терапевтичните въздействия
трябва да е през кратки интервали от време и да
отразява тяхната взаимозависимост.
13. Изисквания към персонала в отделение/кли-
ника за интензивно лечение:
13.1. Ръководител на отделение / клиника за ин-
тензивно лечение:
—носи пълна отговорност за всички дейности в
клиника/отделение за интензивно лечение;
—призната специалност по педиатрия и не-
онатология;