Държавен вестник, бр. 35, 2020 г., стр. 4

СТР.  4	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  35
за мъжете е по-нисък от този при жените, 
съответно 71,26 и 78,40. Средната продължи-
телност на живота е 6 години по-ниска от 
средната за ЕС – 80,9 години2.
България постигна значителен напредък в 
здравето на своето население. Въпреки оче-
видното подобрение на общия здравен статус 
в страната обаче предизвикателствата в много 
области остават, свързани както с хронични 
незаразни болести (ХНБ), така и със заразни 
заболявания. Докато смъртността при всич-
ки възрасти и преждевременната смъртност 
намаляват, колебанията на смъртността от 
онкозаболявания и заболявания на храно-
смилателната система като цяло се покачват. 
България остава страна с ниска честота на 
разпространение на ХИВ инфекцията – 3,4 на 
100 000 население за 2017 г., която е два до 
три пъти по-ниска от средната за Европейския 
регион на СЗО. Покачва се обаче абсолютният 
брой на новорегистрираните случаи. Докато 
ХНБ са най-належащият здравен проблем за 
България, важно е да се полагат устойчиви 
усилия за превенция, откриване и лечение 
на инфекциозни заболявания. Увеличаването 
и разпространението на случаи на морбили 
също сигнализира за проблеми с достъпа, 
справедливостта и ефективността на насто-
ящите програми.
Националната програма за развитие: 
България 2020, фокусира основните здравни 
детерминанти, включително икономическо-
то развитие, околната среда, социалното 
включване и стандарта на живот. Целите 
между Националната програма за развитие 
ясно са отразени в Националната здравна 
стратегия (НЗС).
Националната здравна стратегия 2020 от-
чита целите на „Здраве 2020“ и подчертава 
значението на междусекторното сътрудни-
чество с неправителствения сектор. Прила-
гането на НЗС 2020 изисква участието на 
няколко министерства като ръководители 
на дейностите, определени в Плана за дейст-
вие, или като партньори. Партньорството за 
здраве се оказа ускорител за по-приобщаващо 
участие в процеса на изграждане на поли-
тика и катализатор за повечето одобрени и 
приложени политики.
През 2017 г. България имаше индекс по 
Целите за устойчиво развитие (ЦУР) на стой-
ност от 61, което е увеличение спрямо 2012 г., 
когато стойността му е 56. В рамките на ЦУР 3 
България се справя най-добре по показателите 
за съотношението на ражданията, посещавани 
от квалифициран здравен персонал (99,5), оси-
гуреност със здравни работници (93,3) и стан-
дартизирана за възрастта смъртност, дължаща 
се на опасна вода, саниране и хигиена (89,1), 
докато най-лошите показателите са свързани 
с рисковете за здравето: Стандартизирано за
2 Национален статистически институт, Здраве­
опазване за всички бази данни, СЗО/EURO.
възрастта разпространение на тютюнопуше-
нето сред населението на възраст 10 и повече 
години (4,4), рисково разпространение на 
консумацията на алкохол (28,9) и макар да не 
е показател към ЦУР 3 – разпространението 
на наднормено тегло сред деца на възраст от 
2 до 4 години (30). Прогнозната стойност на 
индекса по ЦУР до 2030 г.3 е 64,1.
1.2. Договорени области за сътрудничество 
чрез приоритизирани резултати по 13-ата 
Програма
1.2.1. Приоритизирани резултати по 13-ата 
Програма и връзки с Програма „Здраве 2020“ 
и Дневен ред 2030 г. в Република България
Предвид 13-ата Програма Двугодишното 
споразумение 2020 – 2021 цели да подпомогне 
Република България в стремежа є да увеличи 
максимално възможностите за популяризиране 
на здравето на населението и намаляване на 
неравенствата в здравеопазването чрез меж-
дусекторния подход на здравеопазването във 
всички политики – подходи, насочени към 
цялото обществото и цялото правителство, 
подчертаващи необходимостта от подобряване 
на цялостното управление на здравеопазването, 
предлагане на пътища и подходи за по-справед-
ливо, устойчиво и отговорно здравно развитие.
Въз основа на напредъка, постигнат по 
време на двугодишния период 2018/2019 г., ра-
ботата ще бъде фокусирана върху приоритетни 
очаквани резултати, определени съвместно от 
СЗО и Министерството на здравеопазването 
по време на процеса на планиране.
Хроничните незаразни болести представля-
ват най-голямото здравно предизвикателство за 
България, като високите нива на преждевре-
менна смъртност се дължат главно на сърдеч-
но-съдови и онкозаболявания. Изпълнението 
на ключови препоръки на неотдавнашната 
оценка на СЗО „Предизвикателства на здрав-
ната система и възможности за подобряване 
на резултатите от ХНБ в България“ ще бъде 
в основата на интервенциите през двугодиш-
ния период 2020/2021 г. Ключовите области 
за интервенция ще бъдат следните: обединя-
ване на усилията за приемане и изпълнение 
на новата Национална здравна стратегия, 
съсредоточена върху превенцията на приори-
тетните ХНБ (сърдечно-съдови заболявания, 
онкозаболявания) и хронични грижи; засилване 
на междусекторния подход за общественото 
здравеопазване и социалните грижи.
По отношение на превенцията на инфек-
циозните заболявания трябва да се полагат 
усилия за осигуряване на последователност 
на дейностите по превенция и осигуряване 
на равен достъп на цялото население до тях. 
Напред в дневния ред трябва да бъде изведено 
одобряване на изпълнението на Националния 
план за действие срещу Антимикробната ре-
зистентност (AMР). 
3 Институт по здравни показатели и оценка.