Държавен вестник, бр. 62, 2002 г., стр. 39

Б Р О Й  62
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  39
страни. Обаче редица фактори продължават и сега
да държат в подчинение конкурентоспособността
на пазара.
Както беше посочено, това е съществуването
на предишния монополист, който дори и след въ-
веждането на пълната либерализация все още пре-
доставя повечето връзки в положението на опера-
тор със значително пазарно присъствие, отколко-
то който и да е негов конкурент.
В краткосрочен план основна задача, спомага-
ща за въвеждането на пълната либерализация, ще
бъде разработването и приемането на наредба за
условията и реда и за взаимно свързване, която да
улесни предоставянето на нови услуги от новите
участници на пазара на по-широк кръг потребите-
ли. Друга задача е разработването и приемането на
наредба за условията и реда и за предоставяне на
линии под наем в условията след 31 декември 2002 г.
Конкурентен абонатен достъп (Local loop
unbundling—LLU)
В условията на пълна либерализация важен
момент е възможността да се осигури достъп на
повече далекосъобщителни оператори до абона-
тите, като за база се ползва развитата абонатна
мрежа на бившия монополен далекосъобщителен
оператор. Услугата се предоставя от далекосъоб-
щителния оператор със значително пазарно при-
съствие (SMP) и се нарича Local loop unbundling.
Съгласно Регламент № 32887/2000 на Европейския
парламент и Съвета на ЕС конкурентен абонатен
достъп е осигуряване на пълен или съвместен дос-
тъп до помещенията на абонатите чрез абонатна-
та им линия, която е собственост на оператора със
значително пазарно присъствие. Възможни са два
начина на предоставяне на конкурентен абонатен
достъп—пълен и съвместен достъп.
Предоставянето на конкурентен абонатен дос-
тъп дава възможност на новите далекосъобщител-
ни оператори да предлагат на абонатите различни
нови услуги чрез цифрови технологии, например
чрез т. нар. xDSL (Digital Subscriber line) по същес-
твуващата преносна среда чрез меден кабелен чифт.
Ползват се няколко варианта xDSL (ADSL, SDSL,
HDSL, VDSL). Възможен е също абонатен достъп
чрез радиовръзка от помещението на абоната до
базовата станция, част от мрежа PMP (Point to
Multipoint), работеща в честотни обхват 2.6 GHz,
3.5 GHz, 26 GHz и др. Посоченият регламент опре-
деля условията за въвеждане на конкуренция в або-
натния достъп. Съществен момент в този регла-
мент е задължението на далекосъобщителния опе-
ратор със значително пазарно присъствие да пре-
доставя достъп (пълен или съвместен) на други
далекосъобщителни оператори, които желаят това,
при същите условия и начин, по които те или техни
дъщерни дружества предоставят тези услуги.
Далекосъобщителните оператори със значител-
но пазарно присъствие са длъжни, след съгласува-
не с Националния регулаторен орган:
•
да публикуват и актуализират Рамковото пред-
ложение за конкурентен абонатен достъп;
•
да предоставят достъп до абонатната част на
мрежата на цени, които са разходоориентирани.
Целта, която си поставя секторната политика
относно предоставянето на конкурентен абонатен
достъп, е:
В краткосрочен план да се регламентира в ЗД
предоставянето на конкурентен абонатен достъп.
В средносрочен план да се разработи наредба
за предоставяне на конкурентен абонатен достъп.
В дългосрочен план е желателно да продължи
хармонизацията относно достъпа до и взаимното
свързване на електронни съобщителни мрежи с
отчитане на постановките, залегнали в съответ-
ната проектодиректива от Новата регулаторна
рамка на ЕС.
Същественото в Новата регулаторна рамка на
ЕС е, че тя се отнася до електронните съобщител-
ни мрежи и тяхното взаимно свързване за предо-
ставяне на електронни съобщителни услуги. Оп-
ределението за електронни съобщителни мрежи и
услуги е в голяма степен независимо от вида на
бързо развиващите се технологии в сектора.
Мрежите, които се разглеждат в Новата регула-
торна рамка, обхващат всички съобщителни мрежи,
предоставящи обществено достъпни съобщителни
услуги, като фиксирани и мобилни далекосъобщи-
телни мрежи, кабелни телевизионни мрежи, мре-
жи, използвани за наземно радиоразпръскване, спът-
никови мрежи, Интернет мрежи, независимо дали
се ползват за глас, факс, данни или образи. Мерки-
те, предприети в тази проектодиректива, имат за
цел създаване на рамка, стимулираща конкурира-
щи се мрежови инфраструктури и взаимодействие
(interoperability) на услугите, предоставяни по тези
инфраструктури, което е от полза за потребителите.
Правилата за достъп до и взаимно свързване на
електронните съобщителни мрежи, включително
на бъдещите широколентови мрежи, ще променят
бизнесмоделите на всички компании, работещи в
сектора, и посредством това ще се промени конку-
рентната динамика на бъдещото пазарно прост-
ранство. Следващата генерация съобщителни ус-
луги—фиксирани и мобилни, все повече и повече
ще се предоставят на базата на широколентова
платформа или чрез преносни мрежи за доставка
на мултимедийни услуги.
Новата широколентова среда ще бъде коренно
различна от сегашния концентриран върху гласо-
вата услуга пазар, основаващ се на пренос, изпол-
зващ теснолентова технология.
9.6. Телеграфни и телексни мрежи и услуги
Телексни мрежи и услуги
През 1998 г. Конференцията на пълномощните
представители на страните—членки на МСД, из-
върши проучване относно намаляващото използ-
ване на международните телексни услуги с цел:
•
определяне на перспективите за продължаване
използването на международните телексни ус-
луги и приемане на решение кога биха могли да
се заместят от други алтернативни решения,
например IР-мрежи или други мрежи за данни;
•
проучване на възможността за (временно) вза-
имодействие между телексните мрежи и други
мрежи, в частност IР-мрежите.
Въз основа на проучването от МСД са приети
следните решения и констатации:
•
намалява се броят на клиентите и нивата на
трафика;
•
телексите се използват основно в градовете—
във финансовите, правителствените среди и в
бизнессредите;