Държавен вестник, бр. 48, 2017 г., стр. 4

СТР.  4	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  48
по своята същност представляват обобщена 
аналитична информация за дейността на про-
куратурата по прилагането на закона, противо-
действието на престъпността и реализирането 
на наказателната политика. Министърът на 
правосъдието, основавайки се на практиката на 
Конституционния съд – Решение № 17/1995 г. 
по к. д. № 13/1995 г.; Решение № 11/2002 г. 
по к. д. № 18/2002 г.; Решение № 6/1993 г. по 
к. д. № 4/1993 г.; Решение № 1/1999 г. по к. 
д. № 34/1998 г.; Решение № 9/2011 г. по к. д. 
№ 7/2011 г., е мотивирал становището си за 
единственото възможно според него тълкува-
не на въведеното с последното изменение на 
Конституцията допълнение на чл. 84, т. 16, 
което следва да се отнася само до получава-
не на обобщена и аналитична информация, 
но не и на информация относно конкретно 
наказателно производство.
Според Висшия съдебен съвет (ВСС) от-
говорът на въпроса, поставен в искането на 
главния прокурор, трябва да е съобразен с 
факта, че докладите по конкретни наказателни 
производства не могат да бъдат изключени 
от обхвата на нормата като цяло, доколкото 
естествено се вписват в необходимостта от 
пълнота на информацията и изградените на 
нейна база аналитични доклади, респ. обобще-
ния, които биха били изготвени в приложение 
на разпоредбата на чл. 84, т. 16 от Конститу-
цията. Но не трябва да се очаква от главния 
прокурор доклад за конкретно неприключило 
досъдебно производство, който би нарушил 
съществени законови правила от Наказател-
но-процесуалния кодекс (НПК), Закона за 
специалните разузнавателни средства (ЗСРС) 
и др., създадени с цел охраняване тайната 
на разследването, осигуряване сигурността и 
неприкосновеността на участниците в него, а 
като краен резултат – успешно разкриване на 
конкретна престъпна дейност. Становището 
на Висшия съдебен съвет е, че обхватът на 
тълкувания израз не включва доклад по не-
приключило досъдебно производство, който 
би нарушил законовите правила за водене на 
наказателния процес и с това би попречил за 
успешното приключване на разследването. 
Висшият адвокатски съвет застъпва разби-
рането, че чрез изискването на информация 
по конкретни дела от Народното събрание в 
докладите по чл. 84, т. 16, изречение второ от 
Конституцията би се стигнало до нарушаване 
на принципа на разделението на властите, 
което на практика означава изземване или 
разместване на конституционни функции 
между отделните власти. В подкрепа на това 
становище се сочат аргументи от мотивите 
на Решение № 9/2011 г. (неточно посочено 
под № 7/2011 г.) по к. д. № 7/2011 г. на Кон-
ституционния съд, свързани със засягане на 
независимостта на съдебната власт и на прин-
ципа на разделение на властите при законово 
регламентиране на възможност за отправяне 
на искане от народни представители за пре-
доставяне на сведения и документи, които 
съставляват следствена тайна. 
Съюзът на юристите в България поддържа 
в писменото си становище, че докладите, из-
готвени на основание чл. 84, т. 16, изречение 
второ от Конституцията, могат и трябва да 
съдържат обобщени данни и анализи за опре-
делен период по дадено направление, с които 
и в най-голяма степен прокуратурата може да 
бъде полезна на законодателя в осъществява-
не на неговите функции. Конкретно проявен 
интерес от Народното събрание по отделно 
наказателно производство – в досъдебната фаза 
или съдебен процес, с очакване за информация 
чрез възможността, установена в тълкуваната 
разпоредба, би довел до прекрачване консти-
туционно допустимата граница за постигане 
на целта, заложена в нея. 
Българската асоциация по криминология в 
своето писмено становище чрез председателя си 
доц. д-р Светла Маргаритова застъпва тезата, 
че конституционният законодател, допълвайки 
нормата с ново изречение в текста на чл. 84, 
т. 16, е имал предвид обобщени доклади и по 
други проблеми, които се включват в предмет-
ния обхват на компетентността на прокурату-
рата. Поддържа се, че от тълкувания текст не 
може да се изведе изискването за представяне 
на доклад по конкретно висящо производство, 
защото противното би означавало да се наруши 
основният принцип на правовата държава за 
разделението на властите. Според асоциацията 
доклад с подобно съдържание би могъл същест-
вено да накърни презумпцията за невинност, 
да рефлектира върху нарушаването на други 
основополагащи принципи на наказателния 
процес, като принципа на независимост и 
безпристрастност. Излагат се и аргументи, 
основани на Независимия технически ана-
лиз на структурния и функционалния модел 
на Прокуратурата на Република България 
от 20.12.2016 г., изготвен от международни 
експерти – прокурори от Великобритания, 
Испания, Германия и Нидерландия.
Камарата на следователите в България 
поддържа разбиране, че по смисъла на изре-
чение второ на чл. 84, т. 16 от Конституцията 
главният прокурор може да изготвя само 
доклади, съдържащи обобщена информация 
за дейността на прокуратурата, но не и да 
предоставя информация по конкретни вися-
щи наказателни производства. Изтъква се, че 
материалите и доказателствата, придобити 
в досъдебната фаза на процеса, нямат пуб-
личен характер и не могат да се разгласяват 
без разрешение на наблюдаващия прокурор, 
а запознаването на народните представители 
с материалите по конкретно производство е 
в пряко противоречие с нормите на НПК, 
където точно са определени участниците в 
досъдебната фаза, техните права и задължения.
В становището на Асоциацията на проку-
рорите в България се аргументира, че нормата 
на чл. 84, т. 16 от Конституцията следва да 
бъде тълкувана във връзка с действително-