Държавен вестник, бр. 55, 2016 г., стр. 30

СТР.  30	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  55
Пример: За дадено водно тяло е отчетено 
отклонение от доброто екологично състояние по 
показателите общ фосфор, общ азот и хлорофил 
А. За постигане на референтите стойности на 
два от показателите (общ азот и общ фосфор) 
има предвидена основна мярка – изграждане 
на Пречиствателна станция за отпадъчни води 
(ПСОВ) с третично стъпало, изпълнението на 
която ще доведе до подобрение и на показателя 
хлорофил А. В този случай ще са необходими 
по-малко допълнителни усилия за намаление 
на еутрофикационните процеси във водното 
тяло – хлорофил А, които усилия могат да са 
свързани с провеждане на кампании по зари­
бяване с бял амур и бял толстолоб.
Когато точната оценка на ефекта е невъз­
можна, се определят минимални и максимал­
ни стойности на параметрите на ефекта, т.е. в 
рамките на даден диапазон.
А . 2 .  О п р е д е л я н е  н а  р а з х о д и т е  з а 
п р е д л о ж е н и т е  м е р к и .
Остойностяването на мерките се прави съ­
гласно Националния каталог, който съдържа 
подробна информация за формиране на цената и 
за остойностяване на всяка мярка. В случай на 
информация за конкретен проект (мярка) се из­
ползва информацията от наличен предварителен 
график за изпълнение на мярката и съответно 
годишно разпределение на средствата (напри­
мер съществуващо предпроектно проучване за 
изграждане на ПСОВ).
За целите на анализа в оценката се включват 
следните видове разходи:
• Инвестиционни разходи.
• Оперативни разходи и разходи за поддръжка.
• Административни разходи (за управление, 
администриране, мониторинг и др.).
След определяне на стойността на всяка мярка 
разходите за нейното изпълнение се разпределят 
по години в периода, в който следва да бъдат 
изпълнени.
В случай че няма налична информация за 
разпределение на средствата, то стойността на 
мярката се разпределя по години в зависимост 
от размера на разходите, както следва:
 За мярка, чиято стойност възлиза на и 
над 1 000 000 лв., разпределението по години е 
20 % от стойността за първата година, 50 % от 
стойността за втората година и 30 % за третата 
година.
 За мярка, чиято стойност възлиза под 
1 000 000 лв., разпределението по години е 60 % 
от стойността за първата година и 40 % от стой­
ността за втората година. 
А . 3 .  О ц е н к а  н а  е ф е к т и в н о с т т а  н а 
р а з х о д и т е .
А.3.1. Оценка на ефективността на мерките 
за постигане на добро състояние на водите от 
гледна точка на разходите, необходими за тях-
ното изпълнение.
За да се оцени ефективността на разходите, е 
необходимо всички бъдещи разходи да се приведат 
към сравними текущи стойности с цел тяхната 
сравнимост, т.е. да се изчислят дисконтираните 
разходи. 
Настоящата стойност на разходите за мерките 
се изчислява по показаната по-долу формула, като 
съгласно Ръководството за анализ разходи – пол­
зи на ЕК1 за програмен период 2014 – 2020 г. се 
прилага дисконтов фактор от 4 %:
PV =
1
. FV,
(1+r)n
където:
PV е настоящата стойност на разходите;
FV – бъдещата стойност на разходите;
r – дисконтов фактор;
n – брой години.
Целта на анализа на ефективността е да се 
намери такава комбинация от мерки, чийто 
общ ефект е достатъчен за постигането на добро 
екологично състояние на водното тяло. 
Изчислява се коефициент на ефективност 
на разходите (КЕР) за всяка мярка (в случай 
че изпълнението на една-единствена мярка е 
достатъчно за постигане на добро състояние) 
или комбинация от мерки (основна мярка и 
допълнителни мерки) по следната формула:
	
	 PV
	
KEP = ________  ,
	
	
E
където:
PV е настоящата стойност на разходите;
Е – ефектът, който е постигнат след изпъл­
нението на комбинацията от мерки. 
Постигнатият ефект „Е“ зависи от предло­
жената за изпълнение комбинация от мерки. 
Например той може да бъде „Намалено съдър­
жание на азот до 2021 г. с 20 mg/l“, „Намалено 
съдържание на фосфор до 2021 г. с 10 mg/l“, 
„Подобрена миграция на рибите с 50 %“, както 
и кумулативният ефект от тях. Поради разно­
образието на възможните ефекти от прилагането 
на комбинациите от мерки не е възможно да 
бъде определена универсална мерна единица за 
променливата „Е“, както и горна и долна гра­
ница, в които тя би могла да попадне. Това не 
представлява ограничение за прилагането на тази 
методология, тъй като изпълнението на всяка от 
комбинациите от мерки води до постигане на 
добро екологично състояние или подобряване 
в еднаква степен на състоянието на даденото 
водно тяло и съответно се сравняват промен­
ливи с еднакъв знаменател (т.е. фактически се 
сравнява настоящата стойност на разходите за 
постигане на ефекта).
Коефициентът на ефективност на разходите 
измерва разходите, необходими за постигане на 
единица ефект, като колкото по-ниска е стой­
ността му, толкова по-ефективна от гледна точка 
на разходите е една комбинация от мерки.
След като за всяка комбинация от мерки се 
изчисли КЕР, комбинациите от мерки се ранжи­
рат и на тази основа се избират най-ефективната 
от гледна точка на разходите комбинация от 
мерки и следващата по ефективност, при която 
се постигат заложените екологични цели.
1 Guide to Cost-benefit Analysis of Investment Projects, 
Economic Appraisal Tool for Cohesion Policy 2014-2020