Държавен вестник, бр. 16, 2003 г., стр. 49

Б Р О Й  16
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  49
лечение—периодично оперативно отстранява-
не чрез МЛХ;
диспансерно наблюдение—от оториноларин-
голог.
VII. Болести на сърдечно-съдовата система
1. Първична артериална хипертония (ювенил-
на хипертония)
периодичност и продължителност на наблюде-
нието—при I степен (RR 140/159) и II степен
(RR 160/179) артериална хипертония (АХ) прегле-
дите са на 3 месеца, а при III степен (RR над 180)—
ежемесечно; при III степен на АХ и наличие на
патологична органна симптоматика наблюдение-
то се провежда по индивидуален план;
клиничен преглед—насочена анамнеза за рис-
кови фактори (фамилна обремененост със ССЗ,
тегло, физическа активност, хранителен режим,
тютюнопушене и др.), общо състояние с насоче-
ност към физикално изследване на сърдечно-съ-
довата система (сърдечни граници, сърдечен връх,
характеристика на АН и пулса, неврологичен, ко-
ремен, бъбречен и очен статус);
необходими изследвания—хемоглобин, еритро-
цити, хематокрит, левкоцити, тромбоцити, урина
(албумин и седимент), кръвна захар, креатинин,
липиден профил (холестерол с фракциите му и
триглицериди), очни дъна—един път годишно;
ЕКГ—при всеки преглед; ехокардиография—един
път годишно при АХ II и III степен;
необходими консултации—офталмолог;
лечение и рехабилитация—хипотензивна тера-
пия по преценка на детски кардиолог, контрол на
хранителния режим (ограничаване на солта, уве-
личена консумация на плодове и зеленчуци); пре-
поръки за здравословен начин на живот, евентуал-
но при фамилна обремененост съвет за семейна
консултация; климатолечение;
диспансерно наблюдение—АХ I степен се наб-
людава от общопрактикуващ лекар, а АХ II и III
степен—от детски кардиолог, а при липса на та-
къв—от педиатър.
2. Вторични (симптоматични) хипертонии:
бъбречни, сърдечни, ендокринни, неврогенни и др.
периодичност и продължителност на наблюде-
нието—през 1 до 3 месеца (индивидуално) до 18-
годишна възраст;
клиничен преглед—анамнеза с насоченост към
основното заболяване, общо състояние с насоче-
ност към основното заболяване, причиняващо вто-
рична хипертония, АН на горен и долен крайник;
необходими изследвания—хемоглобин, еритро-
цити, хематокрит, левкоцити, тромбоцити, урина
(албумин и седимент), кръвна захар, креатинин,
липиден профил, калий, натрий, очни дъна, ЕКГ и
ехография на бъбреци—един път годишно; Холтер
на артериално налягане—веднъж годишно;
необходими консултации—нефролог или ен-
докринолог съобразно основното заболяване; оф-
талмолог;
лечение и рехабилитация—лечение на основ-
ното заболяване, хипотензивни средства (по пока-
зания) съобразно основния патогенетичен меха-
низъм на хипертонията; рехабилитация и/или бал-
неолечение според основното заболяване;
диспансерно наблюдение—от детски кардиолог,
а при липса на такъв—от кардиолог.
3. Остър перикардит, остър миокардит, хро-
нични миокардити и кардиомиопатии
периодичност и продължителност на наблюде-
нието—след остър перикардит или остър миокар-
дит прегледите се извършват в продължение на 6
месеца ежемесечно; при компенсирани кардиомио-
патии—на всеки 3 месеца, а при декомпенсирани
кардиомиопатии—ежемесечно;
клиничен преглед—общо състояние с насоче-
ност към симптоми от страна на сърдечно-съдова-
та система (обща слабост, отпадналост, лесна умора
и задух при обичайни физически усилия); поява на
ритъмни и проводни нарушения;
необходими изследвания—хемоглобин, еритро-
цити, хематокрит, левкоцити, тромбоцити, ЕКГ—
при всеки преглед;
лечение и рехабилитация—съобразно основно-
то заболяване;
диспансерно наблюдение—от детски кардиолог,
а при липса на такъв—от кардиолог.
4. Нарушения на сърдечната проводимост и
сърдечния ритъм (безструктурна кардиопатия)
периодичност и продължителност на наблюде-
нието—необходимо е предварително да бъде изк-
лючена със сигурност подлежаща структурна кар-
диопатия; прегледите се извършват един път ме-
сечно при деца с антиритъмна терапия и на 6 ме-
сеца при деца без лечение; децата с постоянна елек-
тростимулация и някои с антиритъмна терапия се
наблюдават по индивидуален план;
клиничен преглед—анамнестични данни за
синкопални явления, промени в сърдечния ритъм
(ускоряване, забавяне, аритмия); промени в сър-
дечно-съдовата система (отслабване на първи тон,
поява на сърдечен шум);
необходими изследвания—ЕКГ—при всеки
преглед; Холтер—по преценка;
лечение и рехабилитация—антиритъмни меди-
каменти, лечение на основното заболяване и ус-
ложненията му; рехабилитация;
диспансерно наблюдение—от детски кардиолог,
а при липса на такъв—от кардиолог.
5. Вродени сърдечни малформации (ВСМ)
5.1. ВСМ—неоперирани
периодичност и продължителност на наблюде-
нието—прегледите през първите две години от жи-
вота на детето са на 3 месеца, между 2-рата и 6-ата
година—на 6 месеца, а след 6-годишна възраст—
един път годишно;
клиничен преглед—анамнестични данни за
чести респираторни инфекции, общо състояние с
насоченост към изследване на сърдечно-съдовата
система (симптоми на сърдечна недостатъчност—
обща слабост, отпадналост, лесна умора и задух
при обичайни физически усилия); поява на ритъм-
ни и проводни нарушения, характеристика на ка-
чествата на пулса и АН;
необходими изследвания—хемоглобин, еритро-
цити, хематокрит—при всеки преглед на деца с
цианотични ВСМ; ЕКГ—при всеки преглед; ехо-
кардиография, Холтер—един път годишно; рент-
генография—веднъж на две години;
лечение, профилактика и рехабилитация—сво-
евременно лечение на интеркурентните заболява-
ния; профилактика на инфекциозния ендокардит
съобразно препоръките на детски кардиолог; ре-
хабилитация, климато- и балнеолечение;
диспансерно наблюдение—от детски кардиолог,
а при липса на такъв—от кардиолог.
5.2. ВСМ—оперирани