Държавен вестник, бр. 26, 2019 г., стр. 64

СТР.  64	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  26
Анализът на бюджетното въздействие включва 
следните елементи:
• размер и характеристики на целевата по­
пулация;
• настояща терапевтична практика;
• нова терапевтична практика след въвеждане 
на новата здравна технология/отпадане на 
настоящата;	
• разходи за настоящата и новата здравна 
технология;
• представяне на резултатите;
• анализ на чувствителността.
4.4. Източници на данни.
Източници на данни за анализа на бюджет­
ното въздействие могат да бъдат: публикувани 
епидемиологични проучвания, национални ста­
тистически данни, пазарни проучвания, данни 
от регистри. За целта е необходимо да бъде 
представена стратегията за търсене, критериите 
за избор на данни и методите за анализ, както 
и силните и слабите страни на използваните 
източници.
Препоръчително е да се използват епидеми­
ологични данни за българската популация, като 
използването на данни от други държави трябва 
да бъде обосновано. Когато се използват данни 
от непубликувани източници (напр. експертни 
мнения, маркетингови проучвания, данни от 
пациентски организации), е необходимо задъл­
жително да се декларира конфликт на интереси.
Представят се очакваните действителни 
разходи за платеца, свързани с новата здравна 
технология и сравнителните алтернативи.
4.5. Размер и характеристики на целевата 
популация.
При изготвянето на анализа на бюджетното 
въздействие е задължително да се оцени размерът 
на целевата популация пациенти и разпределяне­
то на всякакви характеристики, свързани с нея, 
които могат да имат бюджетно влияние. След 
като се дефинира целевата популация, трябва да 
се определи процентът на диагностицирани, на 
лекувани пациенти, както и тежестта на заболя­
ването. Обикновено във връзка с това се прилагат 
по-лимитиращи критерии за включване, за да 
се изчисли точно популацията пациенти, които 
са надеждни за новата здравна технология. При 
оценката на размера на целевата популация и 
тежестта на заболяването е важно да се предвиди 
и промяната на тези параметри във времето със и 
без новата здравна технология. Подобни промени 
могат да променят бюджетното въздействие на 
новата здравна технология. За оценка на тези про­
мени се използват данни от клинични проучвания 
или регистри. Публикувани данни или експертна 
оценка за всякаква допълнителна възможност 
за определяне на целевата популация (като при­
ложението на диагностични тестове например), 
която може да повиши размера на популацията 
или да промени тежестта на заболяването, също 
трябва да бъдат включени в анализа.
Целевата популация следва да бъде определена 
при следните критерии:
• разпространение на заболяването;
• оценка на пациентите, които са подходящи 
за новата здравна технология;
• оценка на предполагаемия пазарен дял на 
новата технология от таргетната популация 
спрямо популацията, която използва сравни­
телните алтернативи за даденото показание.
4.6. Сценарии при АБВ.
Анализът на бюджетното въздействие се ба­
зира на два сценария – „Свят без новата здравна 
технология“ и „Свят с новата здравна технология“. 
В сценария „Свят без новата здравна технология“ 
се описва настоящата терапевтична практика, 
докато сценарият „Свят с новата здравна тех­
нология“ отразява въздействието върху пазара 
след въвеждането на новата технология (която 
може да бъде добавена към съществуващите или 
може да замени част от тях или всички). Пред­
положенията относно двата сценария трябва да 
бъдат детайлно описани и обосновани в анализа.
4.7. Разходи.
Анализът на разходите при оценката на бю­
джетното въздействие е в съответствие с перс­
пективата на анализа. Методите, използвани за 
оценка на разходите, трябва да бъдат ясно описани 
и обосновани. Анализът на разходите се базира 
на действителната цена на придобиване на новата 
здравна технология от заплащащата институция 
и на допълнителните разходи, свързани с оценя­
ваната здравна технология, като изчисленията 
се представят на ниво цена на търговец на едро 
с ДДС или на търговец на дребно с ДДС.
При представяне на публичните разходи тряб­
ва да се гарантира, че това са действителните 
разходи или спестявания за платеца.
В зависимост от вида на новата здравна тех­
нология е важно да се опишат и възможните 
разходи, свързани с нейното въвеждане, включи­
телно ако е необходимо обучение на медицинските 
специалисти или пациента, както и промени в 
принципите за диагностика или други функци­
онални промени в здравната система.
В анализа на бюджетното въздействие раз­
ходите не се дисконтират.
При оценката на общите допълнителни раз­
ходи трябва да се има предвид:
• разходите, свързани с новата здравна тех­
нология;
• допълнителните разходи в системата на 
здравеопазването, свързани с прилагането на 
новата технология;
• намаляването на разходите, свързани с 
намаленото използване на съществуващите 
алтернативи, ако новата технология замени 
настоящите;
• намаляване на разходите, свързани със 
спестявания, като например по-малко хоспита­
лизации и др.
4.8. Анализ на чувствителността.
При анализа на бюджетното въздействие се 
очакват два типа несигурни данни: несигурност 
при стойностите на входните данни и структурна 
несигурност, свързана с направените предполо­
жения. Препоръчва се анализът на чувствител­
ността да се провежда по начин, който позволява 
промяна в стойностите на избраните входни 
параметри и структурните предположения, за 
да се формират правдоподобни алтернативни 
сценарии.
4.9. Представяне на резултатите.