Държавен вестник, бр. 13, 2012 г., стр. 96

СТР.  96	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  13
Приложение № 1 
към чл. 6, ал. 1
Минимална информация, която се събира при 
обследване на строежа, необходима за оценка 
на сеизмичната му осигуреност
1. С обследването се събират и документират 
необходимата информация и доказателства за:
а) състоянието на строежа, включително 
на строителната конструкция, земната основа, 
технологичното оборудване, инсталациите и 
външната инфраструктура;
б) техническите характеристики на въздейст-
вията;
в) типа и размера на повредите или разру-
шенията от минали периоди и новопоявили се, 
ако има такива, и предприетите превантивни 
мерки за обезопасяване и ограничаване на раз-
мера на щетите;
г) установените несъответствия в носещата 
способност и коравината на строителната кон-
струкция;
д) допуснатите грешки при проектиране, из-
граждане и експлоатация или от неотстранени 
последствия от предишни аварийни събития.
2. Минималната информация, която се събира 
при обследване на строежа, трябва да съдържа:
а) достоверни данни за геометричните харак-
теристики на строителните елементи и конструк-
ции (проектна или екзекутивна документация);
б) идентификация на конструктивната система 
и определяне типа на конструкцията в съответ-
ствие с наредбата; 
в) идентификация на начина на фундиране и 
на състоянието на земната основа;
г) информация за качеството и състоянието 
на материалите, изграждащи строителните еле-
менти и конструкции;
д) информация за критериите, заложени при 
първоначалното проектиране на строежа, вклю-
чително първоначално възприетите критерии за 
сеизмична сигурност на конструкцията на стро-
ежа и възприетите коефициенти за редукция на 
изчислителните сеизмични въздействия;
е) идентификация на въздействията от околна-
та среда, потенциалните полезни натоварвания и 
условията на експлоатация, както и определяне на 
категорията на строежа по степен на значимост;
ж) документирани записи за констатираните 
грешки в конструктивните схеми и детайли, 
както и за констатираните дефекти и/или от-
клонения в качествата на вложените материали 
и изпълнените елементи, детайли и съединения;
з) информация за типа и степента на предишни 
и настоящи въздействия и установени повреди 
на конструкцията, ако има такива, включително 
и предприети действия за възстановяване;
и) информация за измененията в конструк-
цията, извършени по време на строителството 
и последвалата експлоатация до момента на 
обследването.
3. Оценката на резултатите от обследването и 
проверката на съответствието им с изискванията 
на нормативните актове се състоят в провеждане 
на сравнителни анализи и проверки за определяне 
на количествените и качествените показатели 
за удостоверяване на:
а) степента на удовлетвореност на изисквани-
ята на възприетите критерии за съответствие на 
съществените изисквания към строежа спрямо 
съвременните нормативни актове;
б) размера на повредите или разрушенията в 
строежа, водещи до несъответствия по отношение 
на съществените изисквания към него;
в) степента на риска за настъпване на ава-
рийни събития в зависимост от уязвимостта на 
строежа и опасността на въздействията;
г) опасността за обитателите и опазването на 
имуществените ценности в строежа, както и за 
неблагоприятните въздействия върху околната 
среда;
д) технико-икономическата целесъобразност, 
културната и социалната значимост при избора 
на коригиращи действия с цел възстановяване 
или премахване (разрушаване) на строежа.
4. Резултатите от обследването се докумен-
тират с доклад, в т.ч. технически становища 
или експертизи, в зависимост от наличната 
информация, времето, ресурсите и техническата 
компетентност и квалификация на ангажираните 
експерти за обследването.
Приложение № 2 
към чл. 8, ал. 2, чл. 10, ал. 5 
и 6, чл. 15, ал. 13 и чл. 77, т. 1
Критерии за регулярност
1. Критерии за регулярност в план
Конструкциите се категоризират като регу-
лярни в план, ако удовлетворяват всяко едно от 
условията (т. 4.2.3.2 от БДС EN 1998-1):
1.1. Проста, симетрична и компактна геомет-
рична форма на сградата в план. Ако съществуват 
издадени или вдлъбнати части, действителната 
площ на сградата в план не се различава с по-
вече от 5 % от площта, ограничена от обвивната 
контурна линия (фиг. 2.1);
 y 
 y 
 y 
 A – действителната защрихована площ 
А1= Lx Ly 
05
,0
A
A
A1


 
 а) 
 x
 Ly 
 A1 
 A1 
 x 
 Ly 
Lx 
A 
 x 
Lx 
A
 A1 
 Ly 
Lx 
A 
 б) 
 в) 
Фиг. 2.1. Критерии за регулярност на геометрич-
ната форма на сградата в план
1.2. Отношението на дългата към късата 
страна на сградата в план е не по-голямо от 4.
1.3. Подовите конструкции са безкрайно ко-
рави в равнината си диафрагми.
Това условие е изпълнено, ако хоризонтал-
ните им премествания, определени с отчитане 
на действителната им коравина, не превишават 
с повече от 10 % получените премествания при 
предпоставката за безкрайната им коравина (т. 
4.3.1(4) от БДС EN 1998-1). Допуска се да се при-
еме, че стоманобетонните подови конструкции са