Държавен вестник, бр. 62, 2011 г., стр. 22

СТР.  22	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  62
регионални научни комплекси, изпълняващи 
специфични за областта задачи. Научната 
инфраструктура е естествено място за из­
граждане и развитие на публично-частното 
партньорство и за поддържане на устойчиви 
връзки между участниците в него. Тя е фун­
дамент за изграждането и развитието на тра­
диционна инфраструктура и за предлагане на 
нови работни места, изискващи специфични 
компетенции. Освен всичко друго, научната 
инфраструктура стимулира международното 
научно сътрудничество, като така се обогатява 
и разширява натрупаният опит и знание на 
различни научни колективи. Наличието на 
модерна база създава благоприятни условия за 
учените и техните семейства, като гарантира 
свободното им движение и циркулация, а не 
загуба на интелектуален потенциал. 
Ефикасността от този вид дейност подобря­
ва осезателно резултативността от научните 
изследвания, които се измерват с различни 
индикатори, като публикационна активност, 
патентна активност, полезни модели и т.н.
Докладът на Европейската комисия относ­
но ключовите данни за наука, технологии и 
конкурентоспособност декларира, че Струк­
турните фондове са най-важният инструмент 
за финансиране на научна инфраструктура в 
новите страни членки. За програмния пери­
од 2007 – 2013 г. тези държави заделят общо 
5 млрд. евро за подкрепа конкретно изграж­
дането на инфраструктура.26 За съжаление 
България е една от страните, която няма 
приоритетно направление в тази насока и 
съответно на този етап нулево финансиране.
Важна мярка на българското правителство 
ще е да бъдат обвързани националните страте­
гически документи именно с използването на 
Структурните фондове за научна и развойна 
дейност и особено за развитието на НПКНИ. 
Инструменти:
2.1. Развитие на национална пътна карта 
за научна инфраструктура, обвързана и с 
приоритетите на научната стратегия.
2.2. Използване на структурните фондове 
за изграждане на национална научна инфра­
структура за ефективно участие в Европейската 
пътна карта за научна инфраструктура. 
2.3. Създаване на нов научен ландшафт 
чрез концентрация на научно оборудване и 
екипировка за постигане на осезаеми научни 
резултати.
2.4. Подкрепа за развитието на публика­
ционна дейност, комуникационни мрежи, 
дигитализиране на депозитариуми и уникални 
научни колекции и др.
26 Стр. 114, http://ec.europa.eu/research/era/pdf/
key-figures-report2008-2009_en.pdf. 
Мярка 3. Укрепване на социалните изме­
рения на науката
Новите тенденции на европейската страте­
гия са насочени към повишаване на инфор­
мираността на обществото относно постиже­
нията на науката и иновациите, както и за 
възможностите им за подобряване качеството 
на живота. Важно е да се гарантират етични 
норми за различни по тип изследвания и да 
се увеличи доверието при провеждането на 
авангардни научни изследвания. В този сми­
съл ролята на медиите и неправителствени­
те организации е важна при осигуряването 
на достоверни информационни канали за 
различни новости в науката. Запознаването 
от най-ранна възраст с възможностите на 
науката предполага повишаване на интереса 
към занимание с изследователска работа и 
моделира среда за ново високообразовано 
поколение. Стремежът е науката да стане част 
от популярната култура на обществото и все 
повече да заема регулярно пространство в 
обществения живот. В този смисъл създаване­
то на специализирани „магазини на науката“ 
към различни публични научни организации 
е особено препоръчително. „Магазини на на­
уката“ са специализирани структури, които 
осъществяват връзката между потребностите 
на обществото и провежданите научни изслед­
вания. Дават достъп на неправителствения 
сектор до научни разработки и са място, в 
което студентите като част от образователната 
си програма реализират общественополезни 
и значими изследвания.
3.1. Разширяване на регистъра на научната 
дейност с платформа за публикуване на ре­
зултатите от публично финансираните изсле­
дователски проекти и програми, обвързана с 
Европейската платформа за свободен достъп 
до публикации и резултати.
3.2. Въвеждане на награда „Лаборатории 
на качеството“ за целева подкрепа на най-
ефективните и резултатни научни групи.
3.3. Провеждане на диалог с обществото 
за ролята на науката и създаване на „научни 
магазини“. 
3.4. Стимулиране на поредица от инфор­
мационни инициативи на конкурсен принцип 
за демонстриране на научните достижения.
3.5. Въвеждане на програма за стимулиране 
на научната активност на ученици и студенти 
с акцент на природните науки и математиката.
3.6.  Регламентиране на награди за научна 
дейност за издигане престижа на учения.