Държавен вестник, бр. 47, 2016 г., стр. 3

БРОЙ  47	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  3  
органично свързани с научните изследвания и да са логично продължение на част от тях, не се 
разглеждат в настоящата стратегия, тъй като те са обект на отделен документ – Иновационната 
стратегия за интелигентна специализация. 
Планът за изпълнение на стратегията е организиран по специфичните цели, осигуряващи 
постигането на основната цел на стратегията и съответните дейности и конкретните мерки 
и инструменти за тяхното постигане. Последните са предмет на детайлен оперативен план 
за действие, където ще бъдат конкретизирани инструментите, индикаторите и финансовата 
рамка към предложените цели и дейности в основния текст на стратегията. Индикаторите за 
постигането на целите са съобразени с методологията за мониторинг и оценка на напредъка 
на държавите – членки на ЕС. 
Предвидени са три етапа на изпълнение на стратегията: етап на възстановяване (2017 – 2022 г.), 
етап на ускорено развитие (2023 – 2025 г.) и етап на научни изследвания на световно ниво 
(2026 – 2030 г.). Първият етап е до 2022 г. През този период се предвижда въвеждане на основ­
ните механизми и дейности за възстановяване и модернизация на системата за научни изслед­
вания в България. Видими резултати от изпълнението на стратегията се очакват към края на 
етапа. Вторият етап предвижда ускорено развитие на научни изследвания, което да доближи 
България до средноевропейско ниво. През този етап завършва финансирането по ОП „Наука и 
образование за интелигентен растеж“ (ОП НОИР). На основата на успешното изпълнение на 
предните два етапа третият етап ще гарантира устойчиво и балансирано развитие на научните 
изследвания и издигането им на световно ниво. 
Ето защо изпълнението на стратегията ще доведе до успешното развитие на България като 
просперираща европейска държава. Въпреки че основните отговорности за нейната реализация 
са на Министерството на образованието и науката и на научните организации и висшите учили­
ща, нейният успех трябва да бъде мисия на всички държавни органи – от Народното събрание 
и Министерския съвет до областните управи и общините. Отчитайки липсата на отчетност и 
контрол по изпълнението на предходната стратегия като една от главните причини за незадо­
волителните резултати от нейната реализация, в настоящия документ са предвидени механиз­
ми за мониторинг на изпълнението на стратегията (вкл. ефективност на вложените публични 
средства), за отчитане и актуализиране на стратегията, както и формирането на Международен 
контролен съвет по изпълнението є с ясни функции и възможности за въздействие. 
2. АНАЛИЗ НА СЪСТОЯНИЕТО НА НАУЧНОИЗСЛЕДОВАТЕЛСКАТА ДЕЙНОСТ В БЪЛ­
ГАРИЯ
2.1. Преглед на изпълнението на Националната стратегия за развитие на научните изслед­
вания 2012 – 2020 г.
Сега действащата Национална стратегия за развитие на научните изследвания 2012 – 2020 г. 
е приета с Решение на Народното събрание от 28.07.2011 г. (обн., ДВ, бр. 62 от 12.08.2011 г.) и 
е актуализирана от правителството през октомври 2014 г. Основната є стратегическа цел е да 
подпомогне развитието на науката в България за превръщането є във фактор за развитието 
на икономика, базирана на знанието и иновационните дейности. Преглед на изпълнението 
на стратегията е направен от Сметната палата през юли 2015 г. Резултатите са обобщени в 
одитен доклад за изпълнение на Националната стратегия за научни изследвания за периода 
от 1.08.2011 г. до 31.12.2014 г. Констатирани са множество проблеми по изпълнението на стра­
тегията. Общото заключение е: „С пропуските и недостатъците в дейността си структурите 
в системата на Министерството на образованието и науката не осигуряват ефективното из­
пълнение на Националната стратегия за научните изследвания и не гарантират постигането 
на стратегическата цел за превръщането на българската наука във фактор за развитието на 
икономика, базирана на знанието и иновационните дейности.“16 Критичен анализ на резулта­
тите от изпълнението на предишната национална стратегия се съдържа и в доклада от парт­
ньорската проверка.13 Негативните последствия за науката в България от неизпълнението на 
стратегията и от нейната неефективност също са посочени в двата документа и са видни от 
анализите, представени по-долу.
Голяма част от ангажиментите в сектора НИРД, които България има като държава – членка 
на ЕС, не са изпълнени. Те са свързани основно с участието ни в изграждането на Европейското 
изследователско пространство, осигуряването на адекватна подкрепа на българските участници 
в Рамковата програма на ЕС за научни изследвания и иновации, интензифициране на трансгра­
ничните научни програми и липсата на конкретни мерки за задържане на най-талантливите 
учени и за привличане на квалифицирани изследователи за работа в България.
2.2. Динамика на научните резултати
По същество науката е интернационална и нейното състояние/развитие следва да се следи 
въз основа на международнопризнати показатели. Съгласно най-авторитетната база данни – Web 
of Science (WoS): през последните десетилетия България непрекъснато и трайно губи позиции 
16 Сметна палата, одитен доклад № 0700010614, София, юли 2015 г.