Държавен вестник, бр. 43, 2011 г., стр. 24

СТР.  24	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  43
предвиждат стабилизиране на потреблението 
до 2020 г. на сегашните нива, съпроводено с 
нарастване на БВП с 28%. 
Поради това енергийната ефективност ще 
продължи да бъде приоритет на енергийната 
политика на Общността. В края на 2010 г. 
Европейската комисия представи Съобщение 
Енергетика 2020. Стратегия за конкурентна, 
устойчива и сигурна енергетика, в която 
постигането на енергийноефективна Европа 
е първият от петте основни приоритета. За 
постигане на европейските цели в областта 
на енергийната ефективност предстои през 
2011 г. да бъде представен нов по-амбициозен 
и широкообхватен план за действие за енер­
гийна ефективност.
Планът ще бъде последван от конкретни 
регулаторни предложения в течение на нас­
тоящата година и ще обхваща и важните 
аспекти, свързани с финансирането по отно­
шение на достъпа до средства, наличието на 
новаторски продукти за финансиране, стимули 
за поощрение на инвестициите в енергийната 
ефективност, както и ролята на финансирането 
от ЕС, по-специално от структурните фондове, 
като се доразвива постигнатото на основата 
на съществуващи успешни примери. Иденти­
фицирани са четири приоритетни действия за 
достигане на националните цели в областта на 
енергийната ефективност, а именно:
o Оползотворяване на пълния потенциал за 
икономия на енергия с акцент върху сградния 
сектор и транспорта; 
o Укрепване на конкурентоспособността на 
промишлеността чрез повишаване на ефек­
тивността, включително чрез въвеждане на 
по-строги стандарти и по-добро етикетиране на 
уредите и устройствата и прилагане на схеми 
за управление на енергията (енергийни одити, 
планове, енергийни мениджъри и др.);
o Увеличаване ефективността на енергийните 
доставки, включваща повишаване на енергий­
ната ефективност по веригата от производство, 
през пренос до разпределение на енергията до 
крайните потребители;
o Максимално използване на националните 
планове за действие в областта на енергийната 
ефективност.
Всички тези политики ще имат съществен 
принос за изпълнение на Стратегията на ЕС 
„Европа 2020“, включващо три тематични вза­
имно подсилващи се приоритета, а именно: 
1) Интелигентен растеж или развитие на 
икономика, основана на знания и иновации. 
2) Устойчив растеж или изграждане на ико­
номика на основата на по-ефективно използване 
на ресурсите, опазване на околната среда и 
повишаване на конкурентоспособността. 
3) Приобщаващ растеж или насърчаване на 
икономика с висока заетост, допринасяща за 
социална и териториална кохезия.
Документът поставя рамка за реализиране 
на последователни политически действия на 
европейско и национално ниво в средносрочна 
и дългосрочна перспектива, насочени към из­
граждане на по-интелигентна и по-екологична 
пазарна икономика, основана на нови знания 
и иновативни решения, която да допринесе за 
формиране на благоприятни условия за по-на­
татъшно развитие на европейските икономики 
и възможности за по-бързо преодоляване на 
последствията от икономическата и финансо­
вата криза. Потвърждават се целите „20-20-20“ 
на ЕС, като от държавите членки се очаква 
определяне на целите за енергийна ефективност 
на национално ниво. 
2. Статус
Устойчивият икономически растеж през 
последните години е съпроводен с тенденция 
на намаляване на енергийната интензивност. 
За периода 1999 – 2007 г. БВП нараства сред­
ногодишно с 5,3%, докато брутното вътрешно 
потребление на енергия нараства с 1,4%, а на 
електрическа енергия – с 0,9%. Като резултат 
енергийната интензивност на единица БВП 
намалява с 25,4%.
Въпреки тази положителна тенденция енер­
гийната интензивност на националния БВП е 
с 89% по-висока от средната за ЕС (измерена 
чрез брутното вътрешно потребление на енергия 
за единица БВП и при отчитане на паритета 
на покупателната способност) – 302 тне/М€05 
спрямо 160 тне/ М€05 в ЕС. Значително по-ни­
ски – 42,6%, са различията между националния 
и европейския показател, измерен чрез край­
ното енергийно потребление. Това е индикатор 
за неефективно използване на първичните 
енергийни ресурси, което се потвърждава и 
от съотношението между получената енергия 
и вложените ресурси. Това съотношение за 
националния енергиен баланс е 49%, а за Ев­
ропа – 64%. За сравнение това различие от 15 
пункта показва, че в България се изразходват 
годишно 3 млн. тне повече енергийни ресурси, 
представляващи ~900 млн. евро повече разходи 
за енергия годишно.
При така констатираните съществени раз­
личия не може да се очаква, че българската 
енергетика и икономиката ни като цяло могат 
да бъдат успешно позиционирани на европей­
ския пазар без значителни усилия в сферата 
на енергийната ефективност – както при пре­
образуването (производство и транспортиране), 
така и при потреблението на енергия. 
По силата на Закона за енергийната ефек­
тивност бе създадена Агенция за енергийна 
ефективност, чрез която са осигурени необ­
ходимите институционални предпоставки за 
прилагане на интегриран подход в областта на 
енергийната ефективност. 
По линията на публично-частното партньор­
ство е създаден и вече успешно функционира 
Български фонд за енергийна ефективност.