Държавен вестник, бр. 6, 2016 г., стр. 54

СТР.  54	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  6
За пространства, където има съществена раз-
лика между температурата на въздуха и средната 
радиационна температура, изчисляването на 
топлинните загуби с използването на температу-
рата на усещане води до некоректни резултати.
За тези случаи загубите от топлопреминаване 
все още се изчисляват, като се използва темпе-
ратурата на усещане. Изчисляването на топлин-
ните загуби от вентилация обаче трябва да се 
извършва с вътрешната температура на въздуха. 
В противен случай изчисленията за топлинните 
загуби от вентилация (инфилтрация) ще дадат 
прекалено големи стойности за радиационната 
отопляваща система и прекалено ниски стой-
ности за конвективната отоплителна система.
Това се взема предвид, ако грешката при из-
числяване на топлинните загуби от вентилация 
е повече от 5 %.
Например при изчислителна температурна 
разлика 30 K разликата между температурата 
на въздуха и температурата на усещане е 1,5 K, 
което съответства на 5 % разлика за топлинни-
те загуби от вентилация. Това съответства на 
3 K разлика между температурата на въздуха и 
средната радиационна температура.
За пространства, където средните U стойно-
сти на прозорци/стени удовлетворяват израза 
по-долу, е необходимо да се коригира разликата 
между температурата на въздуха и температурата 
на усещане:
(2) 
e
w
U




int
50
, W/m2.K,
където:
w
U  са средните U стойности на прозорец/
стена, W/m2.K;
int
θ
 – вътрешната изчислителна температура 
на въздуха, °C;
e
θ  – външната изчислителна температура на 
въздуха, °C.
За тези случаи средната радиационна тем-
пература се изчислява по вътрешната повърх-
ностна температура. Вътрешната повърхностна 
температура може да бъде изчислена за дадени 
U-стойности, вътрешна изчислителна температу-
ра, външна изчислителна температура и повърх-
ностна температура на отоплителното тяло. Ако 
изчислената средна радиационна температура 
се отклонява повече от 1,5 K от вътрешната 
изчислителна температура, топлинните загуби 
от вентилация могат да бъдат изчислени, като 
се използва температурата на въздуха 
a
θ :
(3) 
r
a
θ
θ
θ
−
=
0
2
, °C,
където:
0
θ  е температурата на усещане, °C;
r
θ  – средната радиационна температура, °C.
В някои индустриални помещения, където 
скоростта на въздуха надвишава 0,20 m/s, по-
коректната връзка между температурата на 
усещане, температурата на въздуха и средната 
радиационна температура се определя по след-
ния начин:
(4) 
(
)
r
B
a
B
F
F
θ
θ
θ
−
+
=
1
0
, °C,
където:
5,0
=
B
F
 – за скорост на въздуха, по-малка от 
0,2 m/s;
6,0
=
B
F
 – за скорост на въздуха 0,2 – 0,6 m/s;
7,0
=
B
F
 – за скорост на въздуха, по-голяма от 
0,6 m/s.“
§ 74. Създава се приложение № 25 към чл. 201:
 „Приложение № 25 
към чл. 201
МЕТОДИКА
за изчисляване на сух охладителен товар на 
сгради
Топлинните печалби в зависимост от начина 
на постъпване към дадена сграда или към от-
делни пространства (помещения) са вследствие 
на топлопреминаване през сградните ограждащи 
конструкции и елементи (външни стени и покриви 
и др.), слънчево греене (облъчване) през освети-
телни отвори, топлопреминаване през преградни 
(вътрешни), топлина, отдавана в помещението 
от хора, осветление, уреди, от охлаждани мате-
риали и машини, задвижвани с електрически 
двигатели, топлина от инфилтрация на външен 
въздух и топлина от изгаряне на газове.
Топлинните печалби се делят на явни и 
скрити (латентни). Топлинните печалби са явни, 
когато е налице постъпване на топлина чрез 
топлопроводност, конвекция и излъчване към 
помещението, което предизвиква повишаване 
на температурата на въздуха в него.
Топлинните печалби са латентни, когато в 
помещението се добавя влага, която увеличава 
влагосъдържанието на въздуха в него.
Явните топлинни печалби от излъчване се 
абсорбират частично от огражденията и ме-
белировката на помещенията и не влияят в 
определен момент на температурата на въздуха 
в помещението (за разлика от конвективните), 
а с известно закъснение, когато загретите от 
абсорбираната топлина повърхности повишат 
температурата си и започнат да отдават топлина 
към въздуха с конвекция. Тъй като изменението 
на повърхностната температура е във функция 
на акумулационната способност, закъснението е 
различно по време. Във връзка с изложеното су-
мирането на моментните топлинни печалби води 
до по-голяма охладителна мощност от необходи-
мата за поддържане на зададената температура в 
помещението в определен момент и до неоправ-
дано преоразмеряване на хладилната машина, 
което е толкова по-голямо, колкото по-голяма 
е акумулационната способност на помещението. 
За правилното и икономично оразмеряване на 
хладилната машина се налага изчисляването 
на „охладителен товар за помещение“, който се 
дефинира като топлинна мощност, която трябва 
да се отвежда от него в определен момент, за 
да се поддържат зададените температура и вла-
госъдържание на въздуха.
Явните топлинни печалби водят до т. нар. 
„сух охладителен товар“, който е по-малък от 
сумата им, докато латентните топлинни печалби 
определят влажностен охладителен товар, който 
е равен на сумата им.
1. Сух охладителен товар за помещение
За изчисляването на сухия охладителен то-
вар се използват методиките от международни 
стандарти, които се основават на метода на 
преносната функция за обвързване на явните 
топлинни печалби и сухия охладителен товар. В