Държавен вестник, бр. 11, 2010 г., стр. 10

СТР.  10	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  11
експертизна дейност. Кардиологията е медицинска 
специалност, която се развива изключително бързо 
в посока към прилагане на високотехнологични 
и инвазивни методи за лечение.
1.4. Създаването и внедряването на стандарт 
по кардиология в медицинската практика е от 
изключителна важност за осигуряването на адек­
ватна кардиологична помощ за пациентите, за 
повишаване, поддържане и контрол на качеството 
в диагностичната, лечебната и профилактична кар­
диологична дейност, а също така и за постигането 
на положителни крайни икономически резултати 
от тези дейности. 
1.5. Този стандарт се отнася за кардиологичните 
дейности, осъществявани по отношение на паци­
енти над 18-годишна възраст. За пациентите под 
18-годишна възраст са приложими изискванията, 
определени с медицинските стандарти по детски 
болести и детска кардиология. 
2. Дефиниране на задължителните ключови 
елементи на профилактичната и диагностично-
лечебната дейност в областта на кардиологията
2.1. Ключови елементи на профилактичната дей­
ност в областта на кардиологията са: 1) първична 
профилактика (оценка на нивото на сърдечно-съдов 
риск при здрави индивиди), която се извършва 
главно от лечебни заведения за специализирана 
извънболнична медицинска помощ; 2) вторична 
профилактика (за пациенти със сърдечно-съдови 
заболявания), която се определя и извършва както 
от заведения за извънболнична, така и от заведения 
за болнична медицинска помощ, и 3) рехабили­
тация, извършвана в заведения за физикална и 
рехабилитационна медицина, които са в неразривна 
функционална връзка с кардиологичните звена.
2.2. Ключови елементи на диагностично-лечеб­
ната дейност в областта на кардиологията са: 1) 
физикално изследване на сърцето и съдовете; 2)
изграждане на диференциално-диагностичен план; 
3) определяне на необходимостта от използване 
на допълнителни диагностични неинвазивни и/
или инвазивни (интервенционални) методи и 
интерпретация на получените резултати; 4) пе­
риодична оценка на нивото на глобалния инди­
видуален сърдечно-съдов риск; 5) определяне на 
индивидуално медикаментозно и/или инвазивно 
(интервенционално) лечение, чиято основна цел е 
удължаване живота на пациента и/или поддържане 
на добро качество на живота му.
2.3. Профилактичните и лечебно-диагностич­
ните дейности в областта на кардиологията се 
осъществяват при спазване на въведените с този 
стандарт задължителни изисквания за лечебните 
заведения за извънболнична медицинска помощ и 
за структурните звена на лечебните заведения за 
болнична медицинска помощ, в които се оказва 
кардиологична такава – звената по обща кар­
диология, интензивно лечение в кардиологията 
и неинвазивна диагностика в кардиологията, а 
също и за незадължителните структурни звена 
на болничните лечебни заведения за оказване на 
кардиологична помощ – звената за инвазивна 
кардиология, електрокардиостимулация, инва­
зивна електрофизиология и за рехабилитационни 
дейности при пациенти със сърдечно-съдови за­
болявания. 
2.4. Всички профилактични и лечебно-диагнос­
тични дейности се подчиняват и на алгоритмите за 
добра клинична практика, възприети в документите 
на Дружеството на кардиолозите в България и на 
Европейското кардиологично дружество, както и 
на съвместните документи между Европейското 
кардиологично дружество и Американската асо­
циация по кардиология. 
2.5. Профилактичната, диагностичната и ле­
чебната дейност в областта на кардиологията се 
осъществяват с помощта на високотехнологична 
апаратура и медицински изделия, отговарящи на 
съвременните изисквания за качество и безопас­
ност и несъздаващи допълнителен риск за паци­
ентите. Медицинските специалисти задължително 
се обучават за работа с апаратурата и изделията. 
Използваната апаратура подлежи на редовен тех­
нически контрол за изправност, като се осигурява 
регистриране и анализиране на резултатите. 
3. Изисквания за професионална компетентност 
за практикуване на специалността „Кардиология“ в 
извънболничната и болничната медицинска помощ
3.1. Дейности в областта на медицинската спе­
циалност по кардиология могат да осъществяват 
лекари с призната специалност по кардиология, 
които притежават съответните теоретични позна­
ния, практически опит и умения. 
3.2. Придобиването на специалността „Кар­
диология“ се осъществява по реда на Закона за 
здравето и Наредба № 34 от 2007 г. за придобиване 
на специалност в системата на здравеопазването 
(обн., ДВ, бр. 7 от 2007 г.; изм., бр. 89 от 2007 г. и 
бр. 55 от 2008 г.) и в изпълнение на утвърждавани 
от министъра на здравеопазването програми за 
обучение на лекари-кардиолози. Програмите са 
ориентирани към осъществяване на обучение за 
осигуряване на висококвалифицирани кардиолози 
с добри практически умения. 
3.3. Поддържането на квалификацията на 
специалистите-кардиолози се гарантира чрез 
придобиване на професионална квалификация за 
извършване на високоспециализирани или специ­
фични дейности в областта на кардиологията при 
спазване реда и условията на Наредба № 34 от 
2007 г. за придобиване на специалност в системата 
на здравеопазването, както и посредством участие 
в провежданото от БЛС продължаващо обучение 
и успешно полагане на финален тест със срок на 
валидност не повече от 5 години. 
3.4. Неинвазивните високоспециализирани 
диагностични процедури велоергометрия, 24-ча­
сов холтер мониториране на сърдечен ритъм и 
артериално налягане, процедурите, съставляващи 
базовото ниво в ехокардиографията, както и оценка 
на получените резултати могат да се извършват от 
лекари с призната специалност по кардиология.
3.5. За извършване на високоспециализирани 
дейности в кардиологията се изисква допълнителна 
професионална квалификация, удостоверена със 
съответно свидетелство за придобиването є по 
реда на Наредба № 34 от 2007 г. за придобиване 
на специалност в системата на здравеопазване­
то. Професионалната квалификация е очертана 
конкретно в отделните части на стандарта, пос­
ветени на изискванията за осъществяване на 
съответните високоспециализирани дейности.