Държавен вестник, бр. 63, 2013 г., стр. 6

СТР.  6	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  63
собствените си изборни цели. Ако поведени­
ето на отделни медии или представители на 
политически сили е съставлявало неправо­
мерна агитация в деня за размисъл, то тези 
действия е следвало да бъдат установени и 
санкционирани от ЦИК по реда, предвиден 
в ИК. По делото са приложени доказател­
ства, от които е видно, че ЦИК е установила 
административни нарушения и е образувала 
административнонаказателни производства, 
по които се е произнесла с Решение № 2607-
НС от 12 май 2013 г. и с Решение № 2620-НС 
от 12 май 2013 г. С първото решение ЦИК 
е установила нарушение на доставчика на 
медийна услуга TV 7 – ЕАД, изразяващо се 
в повторение на вече излъчено интервю с 
председател на политическа партия, участ­
ваща в изборите, и е възложила на предсе­
дателя си да състави акт за установяване 
на административно нарушение. С второто 
решение ЦИК е установила, че в интернет 
страниците на три политически партии, 
участвали в изборите, се съдържат матери­
али, които могат да бъдат определени като 
предизборна агитация в деня на изборите, 
и е указала на тези партии да ги свалят от 
интернет страниците.
В други случаи, видно от доказателства­
та по делото ЦИК е разгледала жалби за 
непозволена предизборна агитация в деня 
за размисъл и не е установила нарушения 
на ИК с оглед на дефиницията на поняти­
ето „агитация“. Така например в Решение 
№ 2614-НС от 12 май 2013 г. ЦИК е обсъ­
дила отразяването на информации, свър­
зани с акция на прокуратурата и ДАНС в 
печатница „Мултипринт“ в гр. Костинброд. 
Тъй като излъчените предавания не са съ­
държали агитация по смисъла на ИК и с 
оглед на принципа за законоустановеност 
на административните нарушения, ЦИК е 
приела, че излъчването на тези предавания 
не съставлява нарушение на ИК.
Съдът намира, че не съществува обективен 
критерий, по който да се прецени дали и как 
едно нарушение на правилата за агитация в 
деня за размисъл и последиците от него се е 
отразило на изборния резултат. По никакъв 
начин не може да се установи дали твърде­
ните в искането нарушения са се отразили 
върху избирателната активност, дали са я 
насърчили или ограничили. Причинната 
връзка между едно или друго действие на 
участниците в изборния процес, свързано с 
агитация, и крайния резултат от изборите 
не може да бъде установена с правни сред­
ства, резултатът от които да бъде използван 
за доказване пред Конституционния съд. 
Няма как да се установи, дали изборният 
резултат би бил различен при отсъствието 
на твърдените в искането нарушения. Както 
Конституционният съд вече е имал повод да 
заключи в Решение № 4 от 1997 г. по к. д. 
№ 29 от 1996 г., „за да бъде изразена волята 
на избирателя, необходимо е той в чисто 
психологичен, субективен план да формира 
свободно своята воля – да е взел решение 
за себе си за кого да гласува“. В същото ре­
шение съдът е подчертал, че за решението 
на избирателя за кого да гласува „на първо 
място по значение са мисловните процеси 
и емоционални изживявания“. Мисловни и 
емоционални състояния сами по себе си не 
могат да се установяват с правни средства 
в изборния процес, за който правно значе­
ние има единствено крайният резултат от 
гласуването.
Твърденията на народните представители, 
че отразените в първия пункт на искането 
действия чувствително са намалили из­
бирателната активност, не могат да бъдат 
обективно оценени от Конституционния 
съд. Прогнозите за избирателната активност 
в изборите за 42-то Народно събрание се 
различават в съответните изследвания на 
регистрираните в ЦИК седем социологиче­
ски агенции, публикувани преди изборите. 
Така например изследване, проведено в пе­
риода 7 – 8 май 2013 г. на „Алфа рисърч“, 
сочи прогнозна избирателна активност от 
54 %; изследване на BBSS „Галъп“ от пе­
риода 23 април – 1 май 2013 г. – 50,58 %; 
изследване на НЦИОМ от периода 7 – 8 май 
2013 г. – 55 %; изследване на „Медиана“ от 
периода 6 – 8 май 2013 г. – 47,69 %; изслед­
ване на „Афис“ от периода 26 март – 3 май 
2013 г. – 69 %; изследване на МБМД от 
29 април 2013 г. – 57, 8 %, и изследване на 
„Сова Харис“ от 2 април 2013 г. – 59 %. Не 
съществува възможност Конституционният 
съд да приеме за достоверни едни прогнози, 
а да отхвърли други.
Обстоятелството, че прокуратурата е из­
дала кратко съобщение до медиите и обще­
ството, не може да се тълкува като участие в 
изборния процес или като нарушение на за­
браната за агитация. Прокуратурата е длъжна 
да изпълнява своите служебни задължения, 
без да се съобразява с изборния процес, който 
по своята същност е политически. Общест­
веният интерес е принудил прокуратурата да 
излезе с изявление, направено няколко часа 
след първоначалните съобщения на медиите 
за намерените бюлетини в печатницата в 
гр. Костинброд и основано на събраните до 
този момент доказателства по делото. Съдът 
е на становище, че без това изявление, об­
ществените настроения са могли да ескалират 
в посока на недоверие към някои държавни 
институции и в честността на изборния 
процес като цяло. Всъщност, реакцията на 
прокуратурата внася значително успокоение