Държавен вестник, бр. 62, 2002 г., стр. 40

С Т Р .  40
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  62
•
телексът има малък или никакъв достъп до дру-
гите видове услуги и мрежи; в същото време сил-
но се предпочита електронната поща пред телек-
сните услуги като избрана алтернативна услуга;
•
телексната услуга не следва да се прекратява;
•
в повече от 75 на сто от страните, където има
нови участници на пазара, се използват възмож-
ните алтернативни услуги, като например елек-
тронната поща;
•
необходимо е да се поддържа услугата най-мал-
ко през следващите 5 г.
Във връзка с това на последната Световна асам-
блея по стандартизация в далекосъобщенията през
2000 г. проучвателната група на ITU-T, която имаше
отношение към телеграфните услуги, беше закрита
и дейността беше прехвърлена към SG 7 “Мрежи за
данни и далекосъобщения в отворени мрежи”.
В Европа в момента се запазва тенденцията за
използване на телекса предимно в радиомрежите.
За целта има разработени съответни стандарти.
Телеграфна мрежа и услуги
Специално проучване за използването на те-
леграфните услуги на международно равнище не е
правено. През последните години са създадени нови
стандарти, свързани с телеграфията в областта на
обмена на метеорологична и навигационна инфор-
мация. Някои от тези стандарти са хармонизирани
с Директива 99/5/ЕС, което предполага използва-
нето на телеграф и телекс и в бъдеще.
Телеграфните и телексните услуги се предоста-
вят единствено от основния оператор за нуждите
предимно на бизнеса. През последните 5 години се
наблюдава непрекъснато намаляване на броя на
телеграфните канали, телеграфните апарати и те-
леграфната плътност, но все още броят на абонати-
те е сравнително висок. При отворения междунаро-
ден пазар телексът е необходим там, където конт-
рагентите на българските фирми, които са разпо-
ложени извън страната, все още го използват.
В условията на пълна либерализация на дале-
косъобщителния пазар за граждански нужди у нас
телексът и телеграфът би следвало да се използ-
ват, докато разходите за поддържането им не над-
хвърлят приходите от тяхната експлоатация. Това
означава, че с по-нататъшната цифровизация на
далекосъобщителната мрежа на “БТК”—ЕАД, с
използването на електронния подпис в близките
няколко години използването на телексната и те-
леграфната мрежа за обществени услуги постепен-
но ще намалява. Технологията обаче ще продъл-
жи да се използва за специални нужди.
10. Хармонизация на стандартите в далеко-
съобщенията
В областта на стандартизацията в момента у
нас действат Законът за националната стандарти-
зация и Законът за техническите изисквания към
продуктите. Със Закона за националната стандар-
тизация се въведе доброволността на стандартите
и се направи голяма крачка към създаването в
бъдеще на стандартизация, поставена на общест-
вени начала. Националната програма за приемане
на европейското законодателство включва прие-
мането освен на европейските директиви и на хар-
монизираните с тях стандарти.
Днес стандартизацията се прилага във всички
области на обществения живот. Тя е доброволен
процес, основаващ се на консенсус между различ-
ни икономически и социално свързани субекти—
производители, потребители, обществени инсти-
туции, групи по интереси. Дейността се осъщест-
вява от независими органи, работещи на нацио-
нално, европейско и международно равнище.
Целите на стандартизацията могат да се обоб-
щят, както следва:
•
подобряване качеството на стоките и услугите;
•
подобряване качеството на живота—здравео-
пазване, безопасност и околна среда;
•
ефективно използване на ресурси;
•
подобряване условията на търговия.
Основните постановки при разработването на
стандартите са:
•
да осигуряват основа за оценяване на продукта,
процеса или услугата най-вече по отношение
на безопасността;
•
да предлагат ясни технически критерии по прав-
ни въпроси и по договори;
•
да са световно признати и използвани.
Либерализацията и глобализацията на дале-
косъобщенията, конвергенцията на технологиите,
миграцията на мрежите към ATM и IP и стремежът
към все по-голяма мобилност на далекосъобщени-
ята водят до нарастване ролята на стандартизаци-
ята като техническа нормативна основа при регу-
лиране и предоставяне на услуги в конкурентна
среда. Въвеждането на стандарти за услуги, крайни
и мрежови устройства и други улеснява търговски-
те преговори между далекосъобщителните опера-
тори и потребителите на достъп и услуги.
Европейските стандарти в областта на законо-
во нерегулираната сфера (например вътрешните
междублокови интерфейси на изделията) могат да
се въвеждат като български и без превод (със за-
главна страница на български език) чрез потвърж-
даване като български. Използването на европейс-
ките стандарти от сериите БДС EN ISO 9000 и БДС
EN 45000, БДС EN ISO/IEC 17025 и въвеждането
им от Държавната агенция по стандартизация и
метрология като български (с превод) ще създаде
възможност системите за сертификация у нас да
се уеднаквят с европейските. Това ще осигури въз-
можности при сключването на договори с ЕС за
взаимно признаване на резултатите от оценяване
съответствието на устройства и услуги в областта
на далекосъобщенията с изискванията, залегнали
в хармонизирани стандарти.
В краткосрочен план е необходимо да се въве-
дат стандартите, свързани с прилагането на Ди-
ректива 99/5/EC, отнасящи се до радиосъоръже-
ния и крайни далекосъобщителни устройства, как-
то и необходимите стандарти, свързани с изисква-
нията за електрическа безопасност и електромаг-
нитна съвместимост, като български хармонизи-
рани стандарти. Предстои да се въведат като бъл-
гарски стандартите за система PAL, както и стан-
дартите, свързани с въвеждането на цифрова теле-
визия и цифрово радио. През този период следва
да се въведат като български и европейските стан-
дарти, имащи отношение и към други далекосъоб-
щителни дейности, регламентирани със ЗД и с под-
законовите нормативни актове по прилагането му.
Преди влизането в сила на съответните подзако-
нови нормативни актове предстои да се въведат
съответните стандарти.