Държавен вестник, бр. 104, 2004 г., стр. 69

Б Р О Й  104
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  69
Необходимо е да се създадат предпоставки за
мотивиране на младите специалисти за работа в
сектора с оглед по-пълноценното им социално
интегриране и професионална реализация.
19. Научно-приложно обслужване
Научноизследователската и развойната дейност
в сектора е предимно с приложен характер. Извър-
шването на тази дейност би следвало да се подпо-
мага със средства от:
• производителите и разпространителите на
далекосъобщително оборудване;
• операторите на далекосъобщителни услуги;
• програми на ЕС;
• държавния бюджет и фондове.
За извършване на научно-приложното обслуж-
ване на сектора е необходимо по-ефективно да се
използват възможностите на:
• висшите училища;
• Българската академия на науките;
• развойните звена на далекосъобщителните
оператори;
• дружества, извършващи консултантска и раз-
война дейност.
Целесъобразно е да се обсъди създаване на
структура с държавно финансиране, както и само-
финансиране, която да извършва научно-прилож-
но обслужване на далекосъобщителния сектор по
тематика с национално значение.
20. Инвестиционна политика
Секторната политика, стабилността на законо-
вата и подзаконовата нормативна уредба и осигу-
ряването на необходимия ограничен ресурс (радио-
честоти, номера и позиции на ГСО) създават бла-
гоприятни условия за навлизане на инвести-
ции в сектора за:
• изграждане на нови GSM мрежи;
• изграждане на UMTS мрежи;
• заемане на позициите от ГСО, определени
за Република България;
• изграждане на цифрови наземни и спътни-
кови мрежи за радио- и телевизионно раз-
пръскване;
• изграждане на национална мобилна TRUNK
мрежа за професионални цели—TETRA Civil;
• изграждане на широколентови инфраструк-
тури и др.
Следва да продължи държавната политика за
навлизане на частни, включително чужди, инвес-
тиции в сектора на електронните съобщения. От
особено значение е да се засили ролята на държа-
вата при представянето пред потенциални инвес-
титори на предимствата от реализиране на инвес-
тиции в сектор електронни съобщения у нас чрез
участие във форуми, информационни Интернет
страници, печатни материали и др.
21. Европейска интеграция, членство в НАТО и
международно сътрудничество
21.1. Европейска интеграция
С техническото приключване на преговорите
(завършване на преговорите по всички преговор-
ни глави) Република България навлезе в нов етап
от подготовката си за членство в ЕС. Особено
внимание ще се обръща на координацията и наб-
людението (мониторинга) по изпълнение на пое-
тите ангажименти и постигнатите резултати.
С приемането на Закона за далекосъобщения-
та Република България изпълни поетите ангажи-
менти по глава 19 “Телекомуникации и информа-
ционни технологии” за хармонизиране на нацио-
налното ни законодателство с достиженията на пра-
вото на ЕС—правна рамка 1998—2000 г., с изклю-
чение на изискването за отделяне на регулаторни-
те функции от управлението на собствеността.
С допълнителни декларации към преговорна-
та позиция Република България е заявила, че при-
ема законодателството на ЕС по глава 19, прието
до 30 юни 2002 г., и ще бъде в състояние да го при-
ложи до датата на присъединяването към ЕС.
Подготовката на експерти за работа с европей-
ските институции е от особено значение за пред-
стоящото ни членство в ЕС.
Комитетът по съобщения и Комитетът за радио-
честотния спектър към Европейската комисия бяха
отворени за участие на български експерти. Пряко-
то участие в работата на тези комитети, както и
осъществяването на контакти с експерти от страни-
те—членки на ЕС, повишават подготовката и ком-
петентността на българските представители в тях.
На базата на приключилия преговорен процес
и с оглед подготовката на Република България за
членство в ЕС следва:
• стриктно да се изпълняват поетите ангажи-
менти по глава 19;
• да се подготвят текстовете, свързани със съ-
общенията по Договора за присъединяване
на Република България към ЕС;
• да се съблюдават изискванията, произтича-
щи от мониторинговата предпазна клауза от
преговорите с ЕС.
21.2. Членство в НАТО
Във връзка с членството на Република Бълга-
рия в НАТО следва:
• да се ускори хармонизацията на Национал-
ния план за разпределение на радиочестот-
ния спектър с хармонизираните военни лен-
ти на НАТО;
• да се активизира участието на Република
България в разработването на Военната по-
зиция на НАТО върху точките от дневния
ред на Световните радиоконференции в рам-
ките на Подкомитета за управление на чес-
тотите към НАТО;
• да се продължи участието в Комитета за пла-
ниране на гражданските съобщения в НАТО
(ССРС) във формат ПЗМ/ЕАСП (Партньор-
ство за мир/Евроатлантически съвет за парт-
ньорство).
21.3. Международно сътрудничество
В областта на далекосъобщенията Република
България членува в Международния съюз по дале-
косъобщения (МСД), в Европейската конференция
за пощи и далекосъобщения (СЕРТ) и в Комитета
за планиране на гражданските съобщения в НАТО
(ССРС) във формат ПЗМ/ЕАСП (Партньорство за
мир/Евроатлантически съвет за партньорство).
Български институции членуват и в Подкомитета
за управление на честотите към НАТО и в Евро-
пейския институт за стандарти в далекосъобщени-
ята (ETSI). Членуването в тези организации и ак-
тивното участие в дейността им е принос на страна-
та при създаването на общоевропейски стандарти.