Държавен вестник, бр. 97, 2006 г., стр. 29

Б Р О Й  97
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  29
(3) Когато двете страни по стоков суап са в
различни стоки, инвестиционният посредник ги
отчита в отделни таблици съгласно падежния
метод за стоков риск.
Чл. 88. (1) Опциите върху стоки или върху
стокови деривативни инструменти се третират
като позиции, равни по стойност на размера на
базовия актив, за който се отнася опцията, ум-
ножен по тяхната делта. Позициите по изрече-
ние първо могат да се нетират срещу противо-
положни позиции в идентичен базов актив или
стоков деривативен инструмент.
(2) Инвестиционният посредник използва
делта, която е определена от съответната борса
или комисията. Когато не е определена делта
съгласно изречение първо, както и при извън-
борсовите опции, тя се изчислява от инвестици-
онния посредник чрез модел, одобрен от замест-
ник-председателя.
(3) Заместник-председателят може да задъл-
жи инвестиционния посредник да изчислява
делта чрез определена от него методология.
(4) Инвестиционният посредник заделя соб-
ствени средства и за другите рискове, свързани
с опциите, освен делта риска.
(5) Заместник-председателят може да раз-
реши на инвестиционния посредник капитало-
вите изисквания за издадените борсово търгу-
вани стокови опции да бъдат равни на изисква-
нията за маржин на съответната борса, ако
маржинът осигурява точна оценка на риска,
свързан с опциите, и е поне равен на капитало-
вите изисквания, изчислени по методите в тази
глава или по метода на вътрешните модели по
глава единадесета.
(6) Заместник-председателят може да раз-
реши на инвестиционния посредник капитало-
вите изисквания за извънборсово търгуваните
стокови опции, чието разплащане се извършва
чрез призната клирингова къща, да бъдат рав-
ни на изискуемия от клиринговата къща мар-
жин, ако маржинът осигурява точна оценка на
риска, свързан с опциите, и е поне равен на ка-
питаловите изисквания, изчислени по методи-
те в тази глава или по метода на вътрешните
модели по глава единадесета.
Чл. 89. Варантите върху стоки се третират
по начините, посочени в чл. 88.
Чл. 90. Инвестиционният посредник, кой-
то прехвърля стоки или гарантирани права
върху стоки при репо-сделки или който пре-
хвърля стоки по сделка за предоставяне в заем
на стоки, включва тези стоки при изчислява-
не на капиталовите изисквания за стоков риск
по тази глава.
Раздел III
Изчисляване на капиталово изискване за
стоков риск
Чл. 91. При изчисляване на капиталовото
изискване за стоков риск инвестиционният по-
средник използва следните методи:
1. опростен метод;
2. падежен метод.
Чл. 92. (1) Капиталовото изискване за сто-
ков риск по опростения метод за всяка стока е
сумата от:
1. петнадесет процента от нетната позиция
(дълга или къса), умножена по спот цената на
стоката;
2. три процента от брутната позиция (дълга
плюс къса), умножена по спот цената на стоката.
(2) Капиталовото изискване за стоков риск е
общата стойност от капиталовите изисквания за
всяка стока, изчислени по предходната алинея.
Чл. 93. (1) При изчисляване на капиталово-
то изискване за стоков риск по падежния метод
инвестиционният посредник използва отделна
падежна скала за всяка стока съгласно следна-
та таблица:
Падежен интервал
Коефициент за
отклонение (%)
0 І 1 месец
1,50
> 1 І 3 месеца
1,50
> 3 І 6 месеца
1,50
> 6 І 12 месеца
1,50
> 1 І 2 години
1,50
> 2 І 3 години
1,50
> 3 години
1,50
(2) Всички позиции в една и съща стока и
позициите по чл. 85, ал. 4 се поставят в съответ-
ния падежен интервал на скалата по ал. 1, като
стоките в наличност се класифицират в интер-
вала от 0 до 1 месец.
(3) Позициите в една и съща стока, както и
тези, определени като такива по чл. 85, ал. 4,
взаимно се прихващат и се класифицират в съ-
ответния падежен интервал по нетна стойност
при следните условия:
1. падежите по договорите са в един и същи
ден;
2. падежите по договорите се различават с
не повече от 10 дни, ако договорите се търгуват
на пазар с ежедневни доставки по договора.
(4) Инвестиционният посредник изчислява
сумата на дългите и сумата на късите позиции
във всеки падежен интервал. Частта от дългата
(късата) позиция, която се съчетава с късата
(дългата) позиция в съответния падежен интер-
вал, е съчетаната позиция в този интервал, а
остатъчната дълга или къса позиция е несъче-
таната позиция за този интервал. 
(5) Частта от несъчетаната дълга (къса)
позиция за даден падежен интервал, която се
съчетава с несъчетаната къса (дълга) позиция
за следващия падежен интервал, е съчетаната
позиция между двата падежни интервала. Частта
от несъчетаната дълга или къса позиция, която
не може да бъде съчетана по този начин, е не-
съчетаната позиция.
(6) Капиталовите изисквания за всяка стока
се изчисляват на база на съответната падежна
скала и представляват сбор от: