Държавен вестник, бр. 101, 2015 г., стр. 98

СТР.  98	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  101
бедствия екипи за реакция при епидемии, в 
т.ч. при биотероризъм, както и осигуряване на 
необходимите предпазни средства. 
Приоритетна задача на общественото здраве-
опазване на национално и европейско равнище 
е и ограничаването на вътреболничните ин-
фекции (ВБИ) и антимикробната резистентност 
(АМР). Надзорът на ВБИ и АМР е критерий за 
оценка на качеството на медицинските услуги 
и безопасността на пациентите, защото ВБИ 
са сред първите десет водещи причини за по-
вишена смъртност при пациентите, в голямата 
си част са предотвратими и имат сериозно 
икономическо въздействие върху националната 
здравна система. АМР е свързана с повише-
на заболеваемост и смъртност и с увеличена 
себестойност на здравните грижи. Появата на 
множествена резистентност води до трайно 
ограничаване на възможностите за лечение 
и профилактика на бактериалните инфекции. 
Много от тези нежелани събития могат да 
бъдат предотвратени както в болничните заве-
дения, така и при първоначалната медицинска 
помощ, тъй като по-голямата част от тях се 
дължат на системни фактори. 
Това налага прилагане на цялостна политика, 
която да включва всички дейности по про-
филактиката и контрола на вътреболничните 
инфекции, интегрирани с мерките, насочени 
към разумното използване на антимикробни 
агенти. 
Необходимо е подобряване на системата за 
регистрация на ВБИ, която да даде възмож-
ност за отразяване на мащаба и причините 
за нежеланите събития с цел разработване 
на ефикасни решения и начини за намеса. 
На национално и областно ниво следва да 
се осигури достатъчно информация за ВБИ, 
която да позволи на органите за наблюдение 
да извършват показателна съпоставка между 
различните лечебни заведения, да провеждат 
наблюдение на епидемиологията на причини-
телите на инфекции, да извършват оценка и да 
приемат насоки за политиките за профилактика 
и контрол на ВБИ. В тази връзка следва да бъдат 
използвани възможностите на електронното 
здравеопазване (електронни здравни досиета, 
електронни рецепти). 
Подходящо е да се използват възможностите 
на оценката на здравни технологии с цел да 
се насърчава внедряването на ефективни тех-
нологии за безопасност на пациентите и така 
да намалят броя на нежеланите събития при 
предоставяне на здравни грижи.
Профилактиката и контролът на вътре-
болничните инфекции следва да се превърнат 
в дългосрочен стратегически приоритет за 
лечебните заведения. Следва да се установи 
сътрудничество между всички йерархични 
нива и функции за постигане на ориентирано 
към постигане на резултати поведение в тази 
област и на организационна промяна, като 
се определят отговорностите на всички нива, 
предоставят се необходимите съоръжения и 
технически ресурси и се създадат процедури 
за оценка. 
Въпросът за безопасността на пациентите 
следва да бъде неотменна част от програмите 
за университетско и следдипломно образова-
ние, обучение на работното място, както и в 
продължаващото професионално развитие на 
работещите в сферата на здравеопазването, 
включително развиването на необходимите 
умения за управление и за възприемане на про-
мени в поведението, необходими за подобряване 
на безопасността на пациентите посредством 
промяна на системата. 
Медицинските специалисти следва да прео-
долеят настоящата съпротива и страх от санк-
ции и да осъзнаят ползите от своевременното 
установяване и съобщаване на вътреболничните 
инфекции с цел проучване на причините и пре-
венция на последващи нежелателни реакции.
Пациентите следва да бъдат информирани 
за рисковете от възникване на нежелани съ-
бития, в т.ч. ВБИ, съществуващите мерки за 
безопасност и намаляване или предотвратяване 
на грешки и вреди, включително най-добри 
практики, както и правото на информирано 
съгласие за лечение, за да се улесни техният 
избор и процесът на вземане на решение.
МЕРКИ:
3.2.1. Укрепване на институционалния и 
кадровия капацитет на структурите по промо-
ция на здраве и профилактика на болестите на 
национално и регионално ниво и надграждане 
на утвърдената национална политика;
3.2.2. Последователна и целенасочена дър-
жавна политика за осъществяване на висо-
коефективен надзор на заразните болести и 
разходноефективна национална имунизационна 
политика успоредно с повишаване знанията на 
медицинските специалисти и информираността 
на обществото по въпросите на профилактиката 
на заразните болести; 
3.2.3. Поддържане на висок имунизационен 
обхват в тясно взаимодействие с всички ве-
домства, неправителствения сектор, местната 
власт с акцент върху обхващането на деца в 
риск и труднодостъпните групи от населението; 
3.2.4. Усъвършенстване на системата за 
опазване на страната от внос на инфекции с 
висок епидемичен потенциал в съответствие с 
Международните здравни правила и за провеж-
дане на ефективен граничен здравен контрол 
чрез материално и кадрово обезпечаване на 
дейностите на местно и национално ниво; 
3.2.5. Продължаващи национални усилия за 
рационална антибиотична политика и надзора 
на антибиотичната резистентност. 
ПОЛИТИКА 3.3. ЕФЕКТИВЕН И КАЧЕСТ-
ВЕН ДЪРЖАВЕН ЗДРАВЕН КОНТРОЛ
Ключови предизвикателства:
– Значими рискове за здравето, свързани с фак-
торите на околната среда;
– Намаляващ капацитет за осъществяване на 
дейностите по държавен здравен контрол;