Държавен вестник, бр. 31, 2026 г., стр. 13

БРОЙ  31	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  13   
емащи висши държавни и други длъжности, 
се предвижда, че „публичният регистър“ за 
лицата по чл. 2, ал. 1 се създава към пред­
седателя на Сметната палата. Основанието 
за възлагане на дейността е чл. 91, ал. 2 от 
Конституцията. В чл. 7 от този закон е уреден 
редът за извършване на проверките.
Силвия Къдрева заема длъжността „старши 
експерт организация и обслужване на публич­
ния регистър“ на 16.10.2006 г. при действието 
на Закона за Сметната палата (обн., ДВ, бр. 109 
от 2001 г.; отм., бр. 98 от 2010 г.) в дирекция 
„Публичен регистър“ като част от специали­
зираната администрация на Сметната палата. 
В този закон няма легално определение на 
понятието „финансов контрол“. Последова­
телно тя заема длъжностите „главен експерт 
организация и обслужване на публичния ре­
гистър“ и „директор на дирекция „Публичен 
регистър“. Впоследствие є е възложено да 
отговаря за дейностите, свързани с поддър­
жането на публичния регистър и проверката 
на декларациите като член на Комисията за 
противодействие на корупцията. 
В действащата към момента на избора на 
Силвия Къдрева за заместник-председател 
на Сметната палата редакция на Закона за 
Сметната палата (обн., ДВ, бр. 12 от 2015 г.; 
изм. и доп., бр. 29 от 2024 г.) в чл. 20, ал. 5, 
т. 6 се предвижда, че Сметната палата осъ­
ществява и други правомощия, предвидени 
със закон. В сега действащата редакция на 
Закона за Сметната палата (изм., ДВ, бр. 16 от 
2026 г.) в чл. 20, ал. 5, т. 6 и 7 се предвижда, 
че Сметната палата „осъществява държавната 
политика по превенция на корупцията по реда 
на глава осма; осъществява контрол и взема 
решения относно извършваните проверки и 
анализ на декларации за имущество и интереси 
на лицата, заемащи публични длъжности“.
Понятието „професионален стаж“ няма ле­
гална дефиниция в Закона за Сметната палата. 
Такава например се съдържа в чл. 13, ал. 3 
от Закона за независимия финансов одит и 
изразяването на сигурност по устойчивостта, 
където са изброени областите и длъжности, 
чрез които професионалният стаж се придо­
бива. Различните закони използват различни 
термини относно изискванията към лицата 
за заемане на длъжности в системата на 
държавните органи: „професионален опит в 
съответната област“, респективно „професио­
нален опит“ (чл. 19, ал. 6 и чл. 46б, ал. 1, т. 1 
от Закона за администрацията), „служебен 
стаж“ (чл. 115 от Закона за държавния слу­
жител), „трудов и/или служебен стаж“ (чл. 4, 
ал. 1 и 2 от Закона за Комисията за финансов 
надзор), „трудов стаж“ (чл. 165, ал. 5, т. 3 от 
Закона за защита на потребителите). В някои 
случаи законът предвижда критерии, които 
не съдържат изискване за определен стаж. 
Така чл. 9 от Закона за омбудсмана пред­
вижда, че омбудсманът, освен да е български 
гражданин с висше образование и високи 
нравствени качества, трябва да има „доказан 
опит в сферата на правата на човека“, както 
и да отговаря на изискванията за избор на 
народен представител. Според чл. 12, ал. 3 
от Закона за Българската народна банка за 
членове на управителния съвет на банката се 
избират и назначават лица с високи нравствени 
качества, които са „изтъкнати професиона­
листи в сферата на икономиката, финансите 
и банковото дело“.
В разглеждания случай Конституционният 
съд трябва да прецени дали изискването за 
определен професионален стаж в областите, 
посочени в чл. 16, ал. 1, т. 1 ЗСмП, е относимо 
към притежаваната образователно-квалифи­
кационна степен, или е свързано с характера 
на упражняваните функции през времето, в 
което кандидатът е придобил съответния стаж. 
Според нормативно установените прави­
ла на тълкуването разпоредбите на норма­
тивните актове се прилагат според точния 
им смисъл, а ако са неясни, се тълкуват в 
смисъла, който най-много отговаря на други 
разпоредби, на целта на тълкувания акт и на 
основните начала на правото (чл. 46, ал. 1 
от Закона за нормативните актове). От тази 
гледна точка преценката дали критерият за 
наличието на определен професионален стаж 
по смисъла на приложимия в настоящото 
производство закон е образователен, или 
функционален, следва да държи сметка за 
целта, преследвана от законодателя с форму­
лиране на това изискване в този закон. Във 
връзка с това Съдът намира, че изискването 
за най-малко 15 години професионален стаж 
в областта на одита, административното и 
финансовото право, финансовия контрол, 
финансите или счетоводството е свързано с 
наличието на знания и умения, необходими 
за изпълнение на функцията на председател, 
заместник-председател или член на Сметната 
палата, и в този смисъл критерият е функ­
ционален. Това тълкуване е съответно и на 
историческия преглед на законодателството, 
уреждащо организацията, правомощията и 
реда за дейността на Сметната палата. В зако­
ните, предхождащи действащия към момента 
на избирането на Силвия Къдрева Закон за 
Сметната палата, се е съдържало изискване 
за „висше икономическо или юридическо 
образование с минимална образователно-ква­
лификационна степен „магистър“. Доколкото 
както в закона от 2010 г. (ДВ, бр. 98 от 2010 г.), 
така и в действащия Закон за Сметната па­
лата не се съдържат изисквания за конкретна 
специалност в област на висше образование и 
професионално направление, а само за образо­
вателно-квалификационна степен „магистър“, 
се налага изводът, че законодателят не свързва 
професионалния стаж с точно определено 
образование по конкретна специалност, а 
единствено с естеството на упражняваните 
функции при положения от кандидата труд 
в миналото. Този функционален критерий 
обезпечава способността на Сметната палата