Държавен вестник, бр. 41, 2002 г., стр. 22

С Т Р .  22
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  41
Българо-швейцарската програма за болнична
хигиена ще поддържа близки контакти със СЗО и
Световната банка, които са важни фактори за раз-
витието на системата за здравеопазване.
2. Цели и задачи на БШПБХ
2.1. Обща цел и задачи на програмата
Българо-швейцарската програма за болнична
хигиена обхваща три компонента: проект “Микро-
биология”, проект “Болнична хигиена/Превенция
и контрол на ВБИ” и проект “Централна стерили-
зация/Централно снабдяване със стерилни мате-
риали (ЦССМ)”.
Общата цел на всичките три компонента е да
се хармонизират клиничните стандарти за превен-
ция и контрол на ВБИ в България със стандарти-
те, възприети в развитите държави. В дългосро-
чен план програмата трябва да доведе не само до
съществено намаляване на нивото на ВБИ, но също
така и до общо повишение на качеството на услу-
гите в системата на здравеопазването.
Приоритетите на програмата са следните:
Да се сенсибилизира медицинската общност по
отношение на реалните размери на проблема “вът-
реболнични инфекции”. За целта е необходимо да
се очертаят финансовите аспекти и отражения на
ВБИ за националната система на здравеопазване-
то.
Да се усъвършенства организационната и об-
разователната структура за контрол и превенция
на инфекциите на ниво практически (лечебни, сес-
трински) грижи за пациента. Да се обучат съот-
ветно специалисти по болнична хигиена (епиде-
миолози, клиницисти, помощник-епидемиолози,
мед.сестри и помощен персонал) на различни нива.
С цел бързото навлизане в болничната система
на нови познания и практически умения визирано-
то практическо обучение би следвало да обхване
приоритетно специалистите, работещи в болнич-
ния сектор, и най-вече специалистите, изпълнява-
щи функции на болнични епидемиолози и помощ-
ник-епидемиолози, по смисъла на Наредба № 13
от 1998 г. за организацията на профилактиката и
контрола на вътреболничните инфекции.
На по-късен етап да се постигне ефективно
покриване на страната чрез обучение на българс-
ки преподаватели и наставници.
Да се осигури устойчивостта на програмата чрез
институционализирането на нови професионални
стандарти и квалификационни степени (например
“Профилна специалност по болнична хигиена” за
медицински сестри и санитарни инспектори в сми-
съла на Наредба № 31 от 2001 г. за следдипломно
обучение в системата на здравеопазването).
Българо-швейцарската програма за болнична
хигиена следва да си сътрудничи с други сходни
програми в контекста на националната стратегия
за здравеопазване (например Националната прог-
рама “Медицински стандарти 2001—2007”, Наци-
оналната програма за наблюдение и контрол на
бактериалната резистентност”).
Резултатите, които трябва да бъдат постигна-
ти в дългосрочен план, са:
Да се повиши степента на откриваемост на но-
зокомиалните инфекции в цялата болнична мрежа.
Да се повиши ефективността на съществуваща-
та система за превенция и контрол на ВБИ. Това би
следвало да стане на базата на подобрен капацитет,
по-широка компетентност и по-ясно разграничава-
не на отговорностите и функциите, преди всичко на
тези, които планират, провеждат и отговарят за
изпълнението на годишните планове за превенция
и контрол на ВБИ във всяка една болница.
Ефективно наблюдение и контрол на разпрост-
ранението на микробиалната резистентност. За това
ще помогне и формулирането на адекватна нацио-
нална антибиотична стратегия, съответно на ефи-
касна от гледна точка на разходите локална анти-
биотична политика във всяко болнично заведение.
По-висока степен на сигурност на пациентите,
персонала и посетителите.
По-ефективно разпределение на ресурсите в
системата на здравеопазването на България (чес-
то повече от 60 % от лекарствения бюджет на бол-
ниците е предназначен за закупуване на скъпо-
струващи антибиотици).
Повишаване на капацитета и възможностите
на санитарните инспектори от противоепидемич-
ните отдели на ХЕИ по отношение осигуряването
на експертна оценка и качествен контрол в област-
та на болничната хигиена.
Приравняване на България към развитите дър-
жави в областта на превенцията и контрола върху
инфекциите, както и по отношение на здравните
услуги в областта на клиничната микробиология.
Всичко това би било и една съществена стъпка в
подготовката на страната за присъединяване към
Европейския съюз.
2.2. Цел и задачи на сътрудничеството до де-
кември 2004 г.
2.2.1. Цели на фазата 2002—2004 г. за всяка спе-
циалност
Цел 1: Микробиология
Микробиологичната диагностика е стандарти-
зирана (NCCLS—Guidelines—препоръките на На-
ционалния комитет за клинично-лабораторни
стандарти на САЩ). Тестовете за контрол на ка-
чеството се провеждат редовно, за да се гаранти-
ра, че нивата на качество във всички микробио-
логични лаборатории в България, които бъдат ак-
редитирани, отговарят на международните стан-
дарти. Националният център по заразни и пара-
зитни болести (НЦЗПБ) е отговорен за определя-
нето на стандарти и ръководства в областта на
клиничната микробиология на национално ниво.
Той следи за придържането към т.нар. добра прак-
тика и професионални стандарти в микробиоло-
гичните лаборатории в страната.
Цел 2: Болнична хигиена/Превенция и контрол
на инфекциите в болничния сектор (общо)
Националният център по заразни и паразитни
болести (НЦЗПБ) е отговорен за определянето на
стандарти и правила в сферата на епидемиология-
та, оторизиран е да провежда национални проуч-
вания за заболеваемостта и е отговорен за отчита-
нето на епидемиологичните данни на национално
ниво. Като референтен център по превенция и
контрол на инфекциите в България той осъщест-
вява наблюдение и консултира висшите медицин-
ски училища и центровете за продължителна ква-
лификация на здравните кадри по всички въпроси,
свързани с превенцията и контрола върху инфек-
циите, в т.ч. и ВБИ.
Цел 3: Централна стерилизация (ЦССМ)
Асистент по стерилизацията е призната и ут-
върдена професия в България. Тази професия га-
рантира осигуряването на качеството, съхранява-
нето на опита и приемствеността в специфичната
сфера на снабдяването със стерилни материали.