Държавен вестник, бр. 37, 2024 г., стр. 40

СТР.  40	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  37
– Спешна помощ с мерки, насочени към 
осигуряване на устойчиво финансиране на 
структурите, осъществяващи спешна меди-
цинска помощ, осигуряване на условия за 
непрекъснато обучение и оценка на знанията 
и уменията на работещите в системата, към 
развитие на телемедицината и активното 
включване в спешните екипи на парамеди-
цински персонал. Използването на отдалечени 
консултации и бърз пренос на данни в помощ 
на спешните екипи и усъвършенстването 
на информационната свързаност между ин-
формационните системи на ЦСМП и Наци-
оналната система за спешни повиквания с 
единен европейски номер 112 също са обект 
на приоритетно планиране. 
– Ефективност на болничната помощ – по-
литиките в тази област са насочени към 
намаляване на обема и обхвата на дейнос­
тите, осъществявани в болничната помощ, и 
увеличаване на дейностите, осъществявани 
в амбулаторни условия; усъвършенстване на 
механизмите за остойностяване на медицин-
ските дейности и обвързване на финансира-
нето с резултатите от болничното лечение. 
В допълнение се предвижда обновяване 
на материално-техническата база на дър-
жавни и общински болници и осигуряване 
на иновативни технологии и апаратура за 
диагностика и лечение. Специални усилия 
ще бъдат насочени за подобряване на ма-
териално-техническата база в системата 
на психиатричната помощ за осигуряване 
на съвременни възможности за лечение и 
рехабилитация на пациентите и за развитие 
на възможностите за приобщаването им 
към обществото. Важен акцент е поставен 
на насърчаване на донорството и развитието 
на трансплантационната дейност в страната.
– Лекарствена политика и финансова ус-
тойчивост на системата на здравеопазването 
с основен акцент, насочен към насърчаване на 
рационалната лекарствена употреба, утвържда-
ване и осигуряване на устойчиво развитие на 
дейността по оценка на здравните технологии 
и проследяване на ефекта от терапията на 
лекарствени продукти с цел правилно терапев-
тично решение и оптимизиране разходването 
на публични средства.
– Човешки ресурси в системата на здравео­
пазването с основен акцент на политиките, 
насочен към създаване на стимули за работа 
в страната с цел преодоляване на наличния 
териториален дисбаланс на медицинските 
специалисти, създаване на условия за уве-
личаване броя на приеманите студенти по 
медицински професии с установен недостиг 
(основно професията „медицинска сестра“) и 
подпомагане на следдипломното обучение за 
придобиване на специалност в системата на 
здравеопазването по специалности, при които 
се отчитат негативни тенденции. 
Ø Електронно здравеопазване – политики-
те са насочени към провеждане на цифрова 
трансформация в сектор здравеопазване, ба-
зирана на развитието на трите технологични 
стълба: облачни технологии, развитие на 
безжичните комуникации, мрежи (4G/5G), 
масовото внедряване на високоскоростни 
оптични мрежи за пренос на данни. Това 
включва разработване на интегриран елек-
тронен портал и приложение за гражданите, 
предоставящи централизирани услуги за елек-
тронно здравеопазване, включително здравна 
информационна система, здравен профил, 
здравно досие и мониторинг на състоянието, 
телемедицина, лекарствени предписания и 
административни услуги.
При изготвянето на Националната програма 
за развитие БЪЛГАРИЯ 2030 е отделено спе-
циално внимание на Програмата за устойчиво 
развитие за периода до 2030 г. на Организа-
цията на обединените нации „Да преобразим 
света“ и на включените в нея 17 глобални цели 
за устойчиво развитие. Програмата и целите 
са разгледани като рамка на националните 
политики за развитие, а самата Национална 
програма за развитие БЪЛГАРИЯ 2030 – и 
като отговор на страната ни за изпълнението 
им. В частта за здравеопазване те са пряко 
свързани с реализация на Цел 3 Добро здраве 
от Целите за устойчиво развитие на ООН.
Пандемията от COVID-19, започнала в 
началото на 2020 г., доведе до безпрецедент-
на ситуация, комбинираща здравна и ико-
номическа криза, със сходни ефекти върху 
всички държави членки на ЕС. Това моти-
вира изготвянето на координиран отговор 
на ниво Европейски съюз за справяне със и 
възстановяване от неблагоприятните ефек-
ти вследствие на пандемичната обстановка. 
Основна част от стратегията е програмата 
„Следващо поколение ЕС“, която стартира 
през месец юли 2020 г. Това е първият по 
рода си инструмент в ЕС, който цели да 
се справи не само с настоящата здравна и 
икономическа криза, но да трансформира 
икономиките така, че да се адаптират към 
глобалните предизвикателства и да се по-
стигне екологична и социална устойчивост.
Централна инициатива в тази програма е 
Механизмът за възстановяване и устойчивост, 
който цели да способства икономическото 
и социалното възстановяване от кризата, 
породена от пандемията от COVID-19, и да 
направи европейските икономики и общества 
по-устойчиви и по-добре подготвени за спра-
вяне с предизвикателствата и възможностите. 
Това наложи преразглеждане на планираните 
политики и реформи в националните про-
грами за развитие до 2030 г. в контекста на 
новата ситуация и разработване на планове 
за възстановяване и устойчивост на държа-
вите членки.