Държавен вестник, бр. 14, 2008 г., стр. 7

Б Р О Й  14
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  7
дини. По данни на регионалните инспектора-
ти по образование (РИО) за учебната 2004/
2005 г. са отпаднали 19 193 ученици, записани
в началото на годината, от общо 963 051, което
прави 1,99 % от учениците. За първия срок на
учебната 2005/2006 г. равнището на отпадна-
лите ученици е 1,23 %, като в това число не се
включват подготвителните групи. Разбит по
различните нива на образование, анализът по-
казва, че най-висок е процентът на отпаднали
ученици в най-горните класове—1,67 % са от-
падналите от 9—13 клас. За другите нива на
образователната система статистиката е след-
ната: 0,42 % са отпаднали от подготвителна
група; 0,75 % са отпаднали от 1—4 клас; 1,17 %
са отпаднали от 5—8 клас.
По данни на регионалните инспекторати по
образованието в началото на учебната 2006/
2007 г. са записани 560 129 ученици от 1 до 8
клас, в паралелките 9—12 клас (непрофилира-
но обучение)—32 286 ученици, в паралелките
9—12 клас (профилирано обучение)—147 232
ученици, в паралелките 9—13 клас (професио-
нално обучение)—177 497 ученици, като общи-
ят брой на записаните ученици е 917 144 учени-
ци. Отпадналите ученици от началото на учеб-
ната година до април 2007 г. са, както следва: от
1 клас—922, от 2 клас—875, от 3 клас—886, от 4
клас—1250, от 5 клас—2140, от 6 клас—1377, от
7 клас—1395, от 8 клас—1423, от 9 клас—409, от
10 клас—215, от 11 клас—134, от 12 клас—97, от
13 клас—264, или общият брой на отпадналите
ученици е 11 410 ученици, което е 1,24 % от
обхванатите от училище деца.
При анализа на причините за отпадането от
училище в съществуващите източници и прове-
дени вече изследвания се констатира, че те обик-
новено се групират в няколко основни катего-
рии: икономически, етнокултурни, социални,
педагогически. Основните фактори, които спо-
ред емпиричните данни оказват силно влияние
върху отпадането от училище, са:
1. Лошо икономическо състояние на семей-
ството, в което детето живее. Този факт става
още по-значим, когато по-голяма част от се-
мействата в лошо икономическо състояние са
част от етническите малцинства.
2. Придържането към определени културни
стереотипи, особено когато семейството живее
в компактна група сред представители на соб-
ствения етнос. Етническата принадлежност
проявява влиянието си върху отпадането от
училище както чрез икономически мотиви за
напускане, така и чрез т.нар. семейни причини
(ранни бракове, непълни семейства и др.).
3. Третата основна група мотиви за отпада-
не от училище се определя от училищната сре-
да и свързаните с нея педагогически фактори:
трудности, които детето среща в училище; ин-
терес към учебния процес и произтичащото от
него желание/нежелание да се посещава учи-
лище; конфликтни отношения със съученици
и/или учители; качество и методи на препода-
ване и подкрепа на децата с трудности при усво-
яване на учебния материал.
Съществуват и някои обективни страни на
училищната среда, които влияят върху отпада-
нето от училище и върху броя на прекараните
от детето години в училище—наличие и ефек-
тивност на предучилищната подготовка, качес-
тво и сложност на учебното съдържание, ква-
лификация на учителите, обучение в смесени и
непълни паралелки, брой прекарани години на
детето в училище и др.
През последните години се увеличава значе-
нието и на миграцията на родителите като при-
чина за напускане на детето от училище. От
началото на учебната 2006 г. до април 2007 г. от
1 до 8 клас в задължителна училищна възраст
са заминали за чужбина 1340 ученици.
Друг подценяван доскоро проблем е пробле-
мът за психично-здравното развитие на учени-
ците. Статистката сочи, че всяко 5-о дете в Бъл-
гария има емоционално разстройство, процен-
тът на грубиянско поведение и употребата на
наркотици се покачва. Оттук следва и ролята на
училището като най-значимата социална тери-
тория, предоставяща грижи за децата и юноши-
те. Мнението на експертите и учителите11  пот-
върждава необходимостта от повишаване на ква-
лификацията им относно партниране на учени-
ците и техните семейства при наличие на емоци-
онален или поведенчески проблем. Необходимо
е да се разработват училищни политики за пови-
шаване здравното благополучие на учениците.
Деца с изявени дарби
Понастоящем в училищата по изкуствата и
в училищата по културата се обучават над 7000
деца с дарби. Голяма част от тях са лауреати на
различни национални и международни конкур-
си, участват във фестивали, изнасят концерти.
През 2006 г. по реда на Наредбата за услови-
ята и реда за осъществяване на закрила на деца
с дарби, приета с Постановление № 298 на Ми-
нистерския съвет от 2003 г., закрила от Минис-
терството на културата са получили 152 деца с
дарби чрез стипендии и еднократно финансово
подпомагане. През 2007 г. те са били 154. Деца
с изявени дарби са получили закрила също така
от министъра на образованието и науката, ми-
нистъра на земеделието и продоволствието,
председателя на Държавната агенция за мла-
дежта и спорта, както и от кметове на общини.
В Програмата на мерките за закрила на деца с
дарби са планирани стипендии за 700 деца от
общинските училища.
Годишният анализ на Държавната агенция
за закрила на детето (ДАЗД) за 2006 г. показ-
ва, че общият брой деца с изявени дарби е
2007, почти равно разпределени по пол. В
11 “Образование и психично здраве”, доклад от
конференция в СУ “Климент Охридски”, 31 май
2007 г., София.