Държавен вестник, бр. 66, 2024 г., стр. 79

БРОЙ  66	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  79   
първият е със състав от петнадесет вместо от 
четиринадесет членове на съдийската колегия, 
а вторият – от десет вместо единадесет членове 
на прокурорската колегия. Съотношението 
между изборните членове на парламентарна­
та и професионалната квота при ВСС е пет 
към осем, към които трябва да се добавят 
членовете по право – двамата председатели 
на върховни съдилища, съответно шест към 
три при ВПС и главният прокурор, за разлика 
от равното участие по предходната уредба в 
двете колегии на изборни членове от двете 
квоти. Тези промени в състава не означават, 
че се променя формата на държавно управле­
ние, която налага те да бъдат извършени от 
Велико Народно събрание, тъй като проку­
ратурата и следствието продължават да бъдат 
част от съдебната власт, а не излизат от нея, 
запазва се общият брой членове на двата съ­
вета – двадесет и пет, както и общият брой 
на тези, избрани от парламента и професио­
налната общност на съдиите, прокурорите и 
следователите – по единадесет. В структурно 
отношение и по правомощия (бюджетно-фи­
нансови, организационни и кадрови) двата 
новосъздадени съвета до голяма степен са 
идентични с колегиите на Висшия съдебен 
съвет по предходната уредба, като пленумът, 
макар и под ново наименование – Общо съб­
рание, се запазва като обединяващ дейността 
на кадровите органи на съда, прокуратурата и 
следствието, макар и с известно редуциране на 
правомощията до общото в тяхната дейност.
Промяната в чл. 130а от Конституцията по 
отношение на изискванията към членовете 
на двата съвета, избрани от парламента, и в 
продължителността на техния мандат, който 
е намален от пет на четири години, също не 
представлява промяна във формата на държав­
но управление. Изискванията към изборните 
членове на ВСС и ВПС от парламентарната 
квота да не са били действащи прокурори и 
следователи към момента на избора е моти­
вирано от това във ВСС да не участват лица, 
които не са били съдии и биха повлияли 
негативно при кадровата политика на този 
орган, а по отношение на ВПС – да не бъдат 
сугестирани от ръководството на прокурату­
рата при участие във вземането на решенията 
от него. Намаляване на продължителността 
на мандата на ВСС и ВПС има за цел да се 
избегне бюрократизирането на тези органи, 
което заедно със забраната за преизбиране 
на изборните им членове след изтичане на 
мандата им е мотивирано от необходимостта 
да не се прекъсне връзката им с проблемите 
на професионалната дейност на институциите, 
които представляват. 
Считаме, че посочените разпоредби не са 
противоконституционни, защото не нарушават 
в недопустима степен баланса между властите. 
Съгласно чл. 8 от Конституцията държавната 
власт се разделя на законодателна, изпълни­
телна и съдебна. Става дума за трите основни 
функции на единната държавна власт, възло­
жени за осъществяване от различни системи 
от органи, които са относително независими 
един от друг, обвързани са от отношения на 
взаимен контрол и възпиране и в същото 
време функционират в определена взаимна 
връзка. Действащият конституционен модел 
не осигурява на отделните власти пълна и 
абсолютна независимост една от друга. Орга­
низационното и функционално разграничение 
на властите има за цел най-вече да разпредели 
властта, като осигури държавните решения да 
се вземат от органи, които разполагат с дос­
татъчно предпоставки да вземат в най-висока 
степен правилно властово решение поради 
своята организация и функция. Конституира­
нето на различните системи от органи също 
има отношение към принципа на разделение 
на властите, но неговият основен смисъл и 
предназначение е свързан с разпределението 
на държавната власт и с осъществяването на 
нейните три основни функции.
Не намирамe, че при формирането на 
Висшия прокурорски съвет с избирането на 
шестима негови членове от Народното събра­
ние се нарушават принципът на разделение 
на властите и балансът при осъществяване на 
държавната власт от различните системи от 
органи. С измененията не се отнемат функ­
ции, присъщи на съдебната власт, нито се 
възпрепятства тяхното осъществяване, като се 
навлиза в сферата на нейната компетентност. 
Безспорно участието на „представители на 
гражданското общество“, каквато е ролята 
на избраните от парламента членове на тези 
органи, следва да бъде много по-засилено във 
Висшия прокурорски съвет, отколкото във 
Висшия съдебен съвет. Квотата на законода­
телната власт при формирането на Висшия 
прокурорски съвет е форма на граждански 
контрол върху дейността на прокуратурата, 
предвид че нейната основна функция е дър­
жавното обвинение, т.е. да привлича към 
отговорност лица, извършили престъпления, 
и да поддържа обвинението по наказателни 
дела от общ характер. Въпрос на политическа 
целесъобразност е какъв процент да е тази 
квота. Да се презюмира недобросъвестност и 
че избраните членове от Народното събрание 
във Висшия прокурорски съвет ще оказват 
политически натиск и влияние върху съдеб­
ната власт, е несериозно и не намира опора 
в Конституцията. Членовете на Висшия про­
курорски съвет, избрани от Народното събра­
ние, стават част от този орган, следователно 
и част от съдебната власт, с произтичащите 
от това отговорности. Поддаването на влия­
ние, каквото и да е то – политическо или 
икономическо, няма отношение към това кой 
държавен орган е избрал лицето, а е свързано