Държавен вестник, бр. 62, 2011 г., стр. 8

СТР.  8	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  62
ІІІ. НАЦИОНАЛНИ ИНСТРУМЕНТИ ЗА 
ФИНАНСИРАНЕ НА НАУКАТА И ИНОВА­
ЦИИТЕ
1. Фонд „Научни изследвания“
Фонд „Научни изследвания“ (ФНИ) фи­
нансира изпълнението на научни изследва­
ния на проектно-конкурсен принцип. ФНИ 
е единственият национален инструмент, чрез 
който на конкурсен принцип се подкрепят из­
следователски проекти. ФНИ функционира от 
1990 г., като през годините се е развивал като 
модерен европейски инструмент за насърчаване 
на научни изследвания.
Фонд „Научни изследвания“ е гъвкава финан­
сова структура – има възможност да подкрепя 
дългосрочни научни програми, като в същото 
време да отговаря и на възникващи нови на­
учни направления и нужди от изследователска 
експертиза и знания. 
Инструментите на фонда включват най-общо:
· изследвания в определени тематични на­
учни направления;
· подпомагане и насърчаване на универси­
тетските научни изследвания, както и съвместни 
проекти между университетите и другите орга­
низации, занимаващи се с НИРД;
· подкрепа за млади учени;
· подкрепа на утвърдени български учени;
· финансиране на проекти, одобрени в 
рамките на двустранно научно сътрудничество;
· развитие на научната инфраструктура;
· изграждане на центрове за върхови по­
стижения;
· повишаване на иновациите в малки и 
средни предприятия;
· подпомагане участието на български учени 
в Седмата рамкова програма  и програма COST.
Бенефициенти са държавни и частни универ­
ситети и висши училища, научни организации 
и фирмени структури.
2. Национален иновационен фонд
Националният иновационен фонд финансира 
научно-приложни изследователски проекти и 
технико-икономически проекти, чрез които се 
внедряват нови или се усъвършенстват про­
дукти, процеси или услуги. Стратегическите 
цели, които си поставя фондът, са повишаване 
конкурентоспособността на българската иконо­
мика чрез стимулиране на пазарно ориентирани 
научно-приложни изследвания, предназначени 
за индустрията, и създаване на условия за при­
вличане на частни капитали за финансиране 
на иновации. Една от приоритетните за фонда 
области е да субсидира част от разходите за 
придобиване и/или поддържане на права на 
индустриална собственост за малки и средни 
предприятия и да субсидира част от приемливите 
разходи за млади иновативни предприятия. В 
последните 2 години Националният иноваци­
онен фонд въведе и тематични приоритети. 
Най-общо направленията са: 
1. информационни и комуникационни тех­
нологии;
2. приборостроене;
3. биотехнологии, фармация, химия;
4. нови материали и нанотехнологии;
5. екотехнологии и третиране на отпадъци;
6. енергоспестяващи технологии и възобно­
вяеми енергийни източници. 
През 2009 г. НИФ има нулев бюджет, но 
благодарение на открити банкови гаранции 
по особени сметки през годината са платени 
6,67 млн. лв. по вече сключени договори. През 
2010 г. бяха преведени от бюджета 4 млн. лв. 
В бюджета за 2011 г. са предвидени нови 5 
млн. лв. за осигуряване дейността на фонда. 
През 2009 г. стартира процедура за присъ­
единяването на България към европейската 
инициатива ЕВРИКА и включването на стра­
ната в съвместната програма ЕВРОСТАРС 
(РМС № 658 от 23 юли 2009 г.). Координатор 
на инициативата е ИАНМСП, а партньорска 
национална програма на съвместната програма 
ЕВРОСТАРС е  НИФ. С приемането на Закона 
за ратифициране на  Меморандума за разби­
рателство на Секретариата на ЕВРИКА между 
членовете през 2010 г. се финализира присъ­
единяването на страната към инициативата. 
Изводи:
· Необходима е устойчивост на инвестициите 
в НИРД и поетапно увеличаване на публичните 
разходи за наука и развойна дейност.
· Важно е да се гарантира устойчивост на 
разходите на фондовете за подкрепа на научни 
и иновативни проекти.
· Важно е да се създаде благоприятна среда 
за стимулиране на връзките между науката и 
бизнеса и това да е предпоставка за увеличаване 
на частните инвестиции в наука и иновации.
ІV. ЧОВЕШКИ РЕСУРСИ
В европейски мащаб още от 2005 г. се по­
ставя остро въпросът за недостига на човешки 
потенциал в областта на науката и технологиите 
и отлива на учени към по-динамични иконо­
мики, като САЩ, Япония, Сингапур и други. 
Съчетано с ниския интерес на младите хора 
да се занимават с наука, общите тенденции на 
застаряване на населението и сега условията на 
световна икономическа криза, чертаят небла­
гоприятен профил на научното пространство. 
В България този проблем се появи още в 
началото на прехода през 1989 г. и непрекъс­
нато се задълбочава. Тези тенденции са още 
по-силно проявени, тъй като са налице и други 
бариери пред учените, особено пред младите 
хора. Това са ниското заплащане, липсата на 
свобода при избора на работно място, бавен 
ръст в кариерата и други остарели практики 
при управлението на човешките ресурси. При­
етият нов Закон заразвитието на академичния 
състав в Република България има за цел да 
въведе гъвкави и бързи процедури за придоби­
ване на научна степен, но не решава на този