Държавен вестник, бр. 6, 2014 г., стр. 69

БРОЙ  6	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  69  
12. „Висши хармонични съставящи на пери-
одична променлива величина“ представляват 
синусоидални величини с честота, кратна на 
основната честота 50 Hz. Наличието, броят и 
амплитудите им са показател за несинусоидал-
ността на периодичната променлива величина.
13. „Вторично регулиране“ е централизирано 
автоматично управление на генераторни блокове 
в контролна зона и/или блок, базирано на използ-
ване на резерва за вторично регулиране с цел:
а) поддържане на обмените на активна мощ-
ност със съседните контролни зони/блокове и 
честотата в съответствие с планираните графици;
б) възстановяване на плановата стойност на 
честотата в случаите на отклонения, причинени 
от загуба на генериращи мощности/товари в 
контролната зона/блок.
14. „Генераторен блок“ е комплект от котел/и 
или реактор с парогенератори, турбина, електри-
чески генератор и блочен трансформатор заедно 
със спомагателните съоръжения, защитните и 
управляващите системи.
15. „График“ е общо понятие за планирана/
договорена стойност за съответен показател или 
стока (активна мощност/енергия, спомагателна 
услуга, напрежение, честота) през всеки единичен 
интервал от периода на планиране/договаряне.
16. „График на доставка“ е понятие за плани-
рана/договорена стойност за доставка на активна 
мощност/енергия през всеки единичен пазарен 
интервал от периода на планиране/договаряне 
(график на производител (физическа номинация), 
график на доставка между производител и клиент, 
график на клиент, график на доставка между 
зони на балансиране, график на доставка между 
зони на регулиране, график на доставка между 
блокове на регулиране). Минимално съдържа-
щата се информация в един график е възелът/
зоната на производителя (доставчика), възелът/
зоната на клиента, началото, продължителността 
и размерът на доставката.
17. „Динамична устойчивост“ е способност на 
електроенергийната система или на синхронен 
генератор след късо съединение или големи 
смущения, преминавайки през затихващ прехо-
ден процес, да се връща в устойчиво състояние, 
близко до предходното.
18. „Електроенергийна система (ЕЕС)“ съ-
гласно определението в чл. 82 ЗЕ.
19. „Защитен план“ е съвкупността от техни-
чески и организационни мерки за препятстване 
възникването или разпространението на сму-
щения и повреди, за да се избегне разпадане на 
електроенергийната система.
20. „Зона на балансиране“ (балансова зона) 
е географска зона, обхващаща една или повече 
обезпечени с електромери части от мрежата 
и общи пазарни правила, в която има една и 
съща цена за небаланс и за която уредникът на 
небаланси разпределя взаимните задължения от 
небаланси. Ограничени преносни способности 
могат също да са причина за формиране на 
отделна балансова зона.
21. „Зона на нечувствителност на турбинен 
регулатор“ е зона, в която турбинният регулатор 
не реагира на отклоненията на честотата от 
настроената стойност. Определя се от конструк-
тивните неточности на турбинния регулатор и 
не трябва да бъде по-голяма от ± 10 mHz.
22. „Зона на регулиране“ (контролна зона, 
управлявана област/зона) е група от една или 
повече балансови зони с обща отговорност за 
регулирането на честотата и обменните мощ-
ности в свързана част от Синхронната зона на 
Континентална Европа на ENTSO-E (обикновено 
обхващаща преносната мрежа на електрическа 
компания или на държава). Зоната на регулиране 
е физически ограничена от местата на измерване 
на обменяните мощности със съседните зони, 
включени към вторичното регулиране. Зоната 
се управлява от един оператор. В някои случаи 
може да има някои места за измерване, които 
принадлежат към друга балансова зона, която 
не е част от контролната зона (например село от 
една държава, свързано към мрежата на друга). 
Зоната на регулиране може да бъде част от кон-
тролен блок и трябва да разполага с централен 
регулатор на честотата и обменните мощности.
23. „Контролен блок“ (блок за управление) е 
група от една или повече зони на регулиране, 
работещи заедно за регулирането на честотата 
и обменните мощности към другите блокове за 
управление в съответствие с многостранното 
споразумение в Синхронната зона на Континен-
тална Европа на ENTSO-E. ЕЕС на България 
представлява блок за управление, състоящ се от 
една зона за управление.
24. „Координационен център“ е администра-
тивна структура, упълномощена от контролните 
блокове да изпълнява следните функции:
а) събиране и удостоверяване на графиците за 
обмени между контролните блокове във фазата 
на планирането;
б) събиране на данни от електромерите на 
електропроводите между контролните блокове 
за пресмятане на предварителните стойности на 
електроенергийните обмени;
в) наблюдение на определени електропроводи 
между контролни блокове в реално време;
г) пресмятане на неумишлени отклонения от 
графиците за обмени;
д) задаване на графиците на компенсационните 
програми за всеки контролен блок.
Центрове за координиране на графиците в 
Синхронната зона на Континентална Европа на 
ENTSO-E са главният център за управление на 
мрежата на Amprion GmbH (северен координаци-
онен център) и центърът за управление Swissgrid 
ag (южен координационен център). Последният 
контролира качеството на системната честота, 
отклоненията от синхронното време и задава 
график по честота.
25. „Краткосрочен ремонт“ е ремонт, който е 
извън календарно планираните и не надвишава 
по продължителност 7 денонощия.
26. „Критерий за сигурност „n – 1“ е прави-
ло, в съответствие с което при изключване на 
единичен елемент на електроенергийната сис-
тема вследствие на повреда (например преносен 
електропровод, трансформатор, генераторен блок 
или шинна система) елементите, оставащи в 
работа, трябва да бъдат в състояние да пренесат