Държавен вестник, бр. 37, 2003 г., стр. 33

Б Р О Й  37
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  33
 Изпитният свитък се оценява от двама оценители
независимо един от друг.
 Крайната оценка е средноаритметична от оценки-
те на двамата оценители и се определя с точност до
третия десетичен знак.
 Изпитът е издържан, ако зрелостникът е получил
минималния брой от двадесет и три точки—или от ед-
ната, или от двете части на изпитния свитък.
 Оценката на националната комисия е окончателна и
се вписва в дипломата за завършено средно образование.
Приложение № 13
към чл. 4, т. 13
Учебно-изпитна програма за държавния зре-
лостен изпит по история и цивилизация
I. Учебно съдържание
Държавният зрелостен изпит по история и цивили-
зация обхваща съдържанието по история на България
по учебната програма за ХI клас и отделни теми от
съвременната световна история по учебната програма
за Х клас (приложение № 1*).
До 2004/5 учебна година, когато ще е постигнат пълен
цикъл на въвеждането на учебниците, съответстващи
на новите учебни програми, зрелостният изпит ще се
осъществява само върху съдържанието на учебната
програма по история и цивилизация за ХI клас.
Целта на изпита е да установи степента, в която
кандидатите са постигнали държавните образователни
изисквания за:
•
Знания за българската история от Античността до
наши дни и за съвременната световна история.
•
Умения да представят, анализират и интерпретират
различни исторически източници (писмени истори-
чески текстове, различни видове изображения, кар-
ти, схеми, статистически данни).
В тематично отношение подборът на изпитните
задачи е ориентиран към конкретни аспекти на истори-
ческото съдържание (общество, политика, стопанство,
изкуство, всекидневие и манталитет).
II. Вид и времетраене на изпита
Изпитът е писмен и анонимен.
Изпитът е с продължителност четири астрономи-
чески часа.
III. Формат
Разработва се на едно равнище, което съответства
на изискванията, включени в ДОИ.
Състои се от три компонента, които не са обвърза-
ни тематично помежду си. Съдържанието на задачите
във всеки един компонент може да се отнася до различ-
ни исторически епохи и периоди.
Съществените различия между тях се изразяват във
включването на такива задачи, които оценяват различ-
ни равнища на постижения и различни умения, заложе-
ни в държавните образователни изисквания.
IV. Учебно съдържание
Характеристика на компонентите на изпита
ПЪРВИ КОМПОНЕНТ
Първият компонент включва проверка на знания
върху конкретни исторически събития, на умения на
кандидатите да боравят самостоятелно с исторически
факти и историческа хронология, които се отнасят до
различни аспекти на политическия, стопанския, кул-
турния и всекидневния живот.
Задачите в тази част са 6 и изискват кандидатите да:
•
попълват и да съставят хронологии за определени
епохи, периоди и събития;
*Вж. Учебни програми по история и цивилизация за Х—
ХI клас.
•
установяват синхрон между отделни събития, лич-
ности и идеи в българската и световната история;
•
разпознават определени събития или периоди по
исторически карти.
ВТОРИ КОМПОНЕНТ
Вторият компонент обхваща проверка на знанията
за съдържание на понятия и уменията за тяхното при-
ложение в конкретно зададени ситуации.
Задачите в тази част са също 6 и изискват кандида-
тите да:
•
дават определение на отделни основни исторически
понятия;
•
посочват примери, с които илюстрират съдържани-
ето на дадено историческо понятие;
•
използват исторически понятия в зададена конкрет-
на ситуация;
•
коментират исторически понятия, включени в пис-
мен източник.
Първите два компонента включват задачи, които
обхващат учебно съдържание от българската и от съв-
ременната световна история.
Задачите от първи и втори компонент могат да съ-
държат различен брой елементи, като общият им брой
за всеки един от компонентите е 30.
ТРЕТИ КОМПОНЕНТ
Третият компонент предвижда проверка на умени-
ята на кандидатите да съставят самостоятелен текст по
избор на един от следните варианти:
•
по зададен исторически въпрос,
•
по исторически източник (или комбинация от из-
точници).
При работа с тези източници кандидатите проявя-
ват умението си да:
•
формулират твърдения,
•
организират и структурират изложението си,
•
привеждат аргументи в подкрепа на формулира-
ните твърдения, като се основават на познаване-
то, разбирането и осмислянето на изучаваните ис-
торически явления.
Текстовете трябва да разкриват историческите ком-
петенции и общата езикова култура на кандидатите.
Двата варианта се придружават от въпроси, които
подпомагат структурирането на изложението.
Обемът на съставените от кандидатите текстове по
този компонент не бива да надхвърля:
•
3 страници за първия вариант
•
2 страници за втория вариант
Първи вариант—отговор на исторически въпрос
Формулировката на въпроса съответства на изиск-
ванията на учебните програми и е съобразена с наличи-
ето на достатъчна по обем историческа информация в
учебниците за ХI клас. Тя не повтаря заглавията на
урочните единици и не допуска буквалното възпроиз-
веждане на основни текстове от тях.
Въпросът може да се отнася до процеси, личнос-
ти, идеи.
Съставеният текст показва умението на кандидата
да анализира и прави заключения, като подбира и орга-
низира исторически факти в съответствие със зададе-
ния въпрос.
В структурно отношение отговорът на историчес-
кия въпрос включва:
•
изясняване на ключовите понятия в заглавието
•
изложение на твърдения и тяхното аргументиране с
факти
•
изводи, основани на направения анализ
Втори вариант—съставяне на текст по отделен ис-
торически източник (или комбинация от източници)
Кандидатът може да избира между анализа на два
вида исторически източници: текст или изображение
(или комбинация от текст и изображение).