Държавен вестник, бр. 98, 2006 г., стр. 117

Б Р О Й  98
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  117
• Иван Вазов
поезия: “Българският език”, “Отечество любез-
но”, “При Рилския манастир”, “Елате ни вижте”,
“Линее нашто поколение”, “Епопея на забравени-
те”—“Левски”, “Паисий”, “Кочо”, “Опълченците
на Шипка”; разказът “Дядо Йоцо гледа”; повестта
“Чичовци”; романът “Под игото”
• Алеко Константинов
фейлетонът “Разни хора, разни идеали”; книга-
та “Бай Ганьо”
• Пенчо Славейков
 поезия: “Cis moll”, “Ни лъх не дъхва над поле-
ни”, “Спи езерото; белостволи буки”, “Самотен гроб
в самотен кът”; поемата “Ралица”
• Пейо Яворов
поезия: “Градушка”, “Заточеници”, “Ще бъдеш
в бяло”, “Две хубави очи”, “Стон”, “Две души”,
“Сенки”, “Песента на човека”, “Маска”
• Елин Пелин
разкази: “Ветрената мелница”, “Косачи”, “За-
душница”, “Мечтатели”, “На оня свят”, “Андреш-
ко”, “Чорба от греховете на отец Никодим”, “Зане-
мелите камбани” повестта “Гераците”
• Димчо Дебелянов
поезия: “Черна песен”, “Пловдив”, “Да се за-
върнеш...”, “Помниш ли, помниш ли...”, “Спи гра-
дът”, “Миг”, “Един убит”, “Сиротна песен”, “Тиха
победа”
• Христо Смирненски
поезия: “Да бъде ден!”, “Ний”, “Йохан”, “Юно-
ша”, “Стария музикант”, “Цветарка”, “Зимни ве-
чери”
• Гео Милев
поемата “Септември”
• Атанас Далчев
поезия: “Прозорец”, “Болница”, “Стаята”, “Къ-
щата”, “Повест”, “Книгите”, “Камък”, “Дяволско”
• Елисавета Багряна
поезия: “Кукувица”, “Стихии”, “Потомка”,
“Вечната”
• Йордан Йовков
разкази: “Песента на колелетата”, “Последна
радост”, “Шибил”, “През чумавото”, “Индже”,
“Албена”, “Другоселец”, “Серафим”
• Никола Вапцаров
поезия: “Вяра”, “Писмо”(“Ти помниш ли...”),
“Песен за човека”, “Сън”, “История”, “Завод”,
“Кино”, “Прощално”, “Борбата е безмилостно
жестока...”
• Димитър Димов
романът “Тютюн”
• Димитър Талев
романът “Железният светилник”.
2.2. Знания за строежа и функционирането на
художествената творба
• Художествена условност (фолклор, литера-
тура)
• Особености на условния изобразен свят (вре-
ме и пространство, литературен герой, видове ли-
тературни герои, конфликт)
• Строеж на художествената творба (заглавие,
мото, сюжет, фабула, композиция, елементи на
композицията, основна идея)
• Комуникативен строеж на художествената
творба (автор, читател, повествовател, лирически
герой)
• Въздействие на художествената творба (ти-
пове отношения автор—герой и читател)
• Жанрова система на литературата (художес-
твен жанр, епос, лирика, драма, роман, повест,
разказ, фейлетон, сатира, ода, елегия, балада, со-
нет, лирическа миниатюра, поема, драма)
• Организация на художествената реч (проза,
стих, стихова организация; тропи—метафора, ме-
тонимия, символ, алегория; фигури—сравнение,
епитет, хипербола, литота, антоними, оксиморон,
парадокс, гротеска).
III. Оценявани компетентности
1 .  Е з и к о в и  к о м п е т е н т н о с т и :
• Умее да възприема смисли от текстове с раз-
лични съдържателни, функционални и езикови
особености и да обработва получената информа-
ция в съответствие с поставената задача
• Умее да изгражда цялостен и завършен текст,
който отговаря на изискванията за нормативна
правилност и комуникативна целесъобразност
• Умее да подбира и да съчетава езикови сред-
ства, като се съобразява с предмета на общуване и
с конкретната комуникативна задача
• Умее да подбира и да съчетава езикови сред-
ства със стилов белег, предпочитани при общува-
не в различни функционални сфери
• Владее и умее да прилага лексикалната норма
на съвременния български книжовен език
•  Владее и умее да прилага граматичната нор-
ма на съвременния български книжовен език
• Владее и умее да прилага правописната норма
на съвременния български книжовен език
• Владее и умее да прилага пунктуационната
норма на съвременния български книжовен език.
2 .  Л и т е р а т у р н и  к о м п е т е н т н о с т и :
• Разбира условния характер на художествена-
та литература
• Познава посочените автори и творби и свър-
заните с тях процеси в българската литературна
история
• Притежава знания за строежа и функциони-
рането на художествената творба
• Интерпретира художествения смисъл от кон-
кретен литературен текст.
IV. Формат на изпита
Държавният зрелостен изпит включва 41 зада-
чи:
1. 40 тестови задачи с максимален брой точки 70.
• задачи от затворен тип с четири възможни
отговора, от които само един е верен
• задачи със свободен отговор.
2. Задача за създаване на аргументативен текст,
свързан с художествена творба или с откъс от нея,
с максимален брой точки 30.
Общият максимален брой точки е 100.
V. Ввреметраене на изпита
Изпитът е с продължителност четири астроно-
мически часа.”
§ 6. Приложение № 3 към чл. 4, т. 3 се изме-
ня така: