Държавен вестник, бр. 47, 2005 г., стр. 42

С Т Р .  42
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  47
2.2. Без субективни оплаквания, без необходи-
мост от лечение, без прояви на сърдечна недоста-
тъчност, без пулмонална хипертония, но с ЕКГ-
ски промени (предоперативен бифасцикуларен
блок, следоперативен пълен ДББ, ритъмни нару-
шения, регистрирани с Холтер-мониториране),
остатъчни нискостепенни хемодинамични наруше-
ния (остатъчен нискостепенен ляво-десен шънт,
систолен градиент на ниво аорта, или пулмонална
артерия под 25 мм, установени с Доплер, нискос-
тепенна пулмонална, аортна или митрална инсу-
фициенция), необходимост от медицинско наблю-
дение в интервал 2—3 години: 10—30 %
2.3. Със субективни оплаквания, с нужда от
лечение, с умерени остатъчни хемодинамични на-
рушения (умерен ляво-десен шънт, остатъчна сте-
ноза на ниво лява или дясна камера над 30 мм
градиент, атрио- вентрикуларна недостатъчност
II—III ст.), с нискостепенна пулмонална хипер-
тония, но без прояви на сърдечна недостатъчност,
с ритъмно-проводни нарушения (следоперативен
бифасцикуларен блок), всички клапно протези-
рани: 30—70 %
2.4. С прояви на сърдечна недостатъчност или
с остатъчна хипоксия, с тежки остатъчни хемоди-
намични нарушения (всички палиативно оперира-
ни): 80—100 %
Раздел III
Чужди тела в сърдечния мускул или перикарда,
оздравели без реакция
Чужди тела в сърдечния мускул или перикарда,
оздравели без реакция, не обуславят процент трай-
но намалена работоспособност.
Раздел IV
Чужди тела в сърдечния мускул с повлияване
на сърдечните функции
Процентът на трайно намалената работоспо-
собност се определя в зависимост от функционал-
ния клас на сърдечната недостатъчност—по реда
на раздел I, т. 1—5.
Раздел V
Ритъмни и проводни нарушения
1. Ритъмни или проводни нарушения без отк-
лонения в хемодинамиката, само със субективни
оплаквания: 0—10 %
2. Леки хемодинамични нарушения от I—II ФК
при надкамерни и камерни екстрасистоли, парок-
сизмални надкамерни тахикардии, нормофреквен-
тно предсърдно мъждене и т.н., като се има пред-
вид степента на изразеност на основното заболя-
ване: 20—50 %
3. Значителни хемодинамични нарушения от
II—III ФК при тахи и бради форми на предсърдно
мъждене, атрио-вентрикуларен (А-V) блок от II и
III степен, Моргани-Адамс-Стокс (МАС) и негови
еквиваленти при ритъмни и проводни нарушения,
екстрасистоли с лоша прогноза и т. н., като се има
предвид степенната изразеност на основното за-
боляване: 50—80 %
Раздел VI
Артериална хипертония (АХ)
1. При АХ от I стадий, без обективни белези на
органни промени; при лека степен (I степен) АХ,
със стойности на систолното артериално налягане
140—159 мм Hg и/или стойности на диастолното
артериално налягане 90—99 мм Hg; при изолирана
систолна АХ, със стойности на диастолното арте-
риално налягане, по ниски от 90 мм Hg, и стойнос-
ти на систолното артериално налягане 140—159 мм
Hg (I степен изолирана систолна АХ); 160—179 мм
Hg (II степен изолирана систолна АХ); по-високи
или равни на 180 мм Hg (III степен изолирана сис-
толна АХ): 0—10 %.
2. При АХ от II ст., поне с един от следните
белези за органно ангажиране: левокамерна хи-
пертрофия; микроалбуминурия—30—300 мг/24ч.
и/или серумен креатинин (мъже—115—133 мик-
ромола/л/1,3—1,5 мг/дл), (жени—107—124микро-
мола/л (1,2—1,4 мг/дл); доказани атеросклеротич-
ни плаки на каротидните артерии, аортата, или-
ачна и феморална артерия; при умерена степен
АХ (II степен), със стойности на систолното ар-
териално налягане 160—179 мм Hg и/или стой-
ности на диастолното артериално налягане 100—
109 мм Hg; при тежка степен АХ (III степен), със
стойности на систолното артериално налягане, по-
високи или равни на 180 мм Hg, и/или стойности
на диастолното артериално налягане, по-високи
или равни на 110 мм Hg: 10—30 %
3. При АХ от III стадий с прояви на симптоми
на органно увреждане на един или повече от при-
целните органи
(Процентът на трайно намалена работоспособ-
ност се определя в зависимост от степента на фун-
кционалния дефицит на прицелния/прицелните
органи):
а) сърце—ангина пекторис; миокарден инфаркт;
СН;
б) мозък—преходна мозъчна исхемия; мозъчен
инсулт; хипертонична енцефалопатия;
в) очни дъна—ретинални хеморагии и ексуда-
ти със или без едем на папилата;
г) бъбреци—серумен креатинин над 133 микро-
мола/л/над 1,5 мг/дл/—мъже, и над 124 микромо-
ла/л/над 1,4 мг/дл/—жени; протеинурия—над
300 мг/24 ч.; бъбречна недостатъчност;
д) съдове—дисекираща аневризма; симптомно
артериално оклузивно заболяване.
Забележки:
1. При вторични хипертонии процентът на трайно
намалена работоспособност се определя, като се отчи-
тат и видът, и тежестта на основното заболяване, дове-
ло до симптоматична хипертония.
2. В случаите на вече стабилизирано състояние на
таргетните органи без функционален дефицит състоя-
нието се оценява по аналогия с т. 2.
3. При оценката на състоянието по този раздел да
се има предвид стратификацията на риска по отноше-
ние на наличието или отсъствието на съпътстващи АХ
рискови фактори, на захарен диабет, на таргетно ор-
ганно увреждане (ТОУ) и на асоциирани с рискови
фактори клинични състояния (АСС).
Раздел VII
Функционални кардиоваскуларни синдроми
1. При ортостатична хипотония с леки оплак-
вания: 0 %
2. При ортостатична хипотония с чести прояви
на световъртеж и склонност към колапс: 0—10 %
Раздел VIII
Неупоменати заболявания на сърцето
Процентът на трайно намалена работоспособ-
ност се определя в зависимост от функционалния
клас на сърдечната недостатъчност:
1. При прояви на сърдечна недостатъчност от I
ФК по НИХА: 0—10 %
2. При прояви на сърдечна недостатъчност от
II ФК по НИХА: 20—50 %
3. При прояви на сърдечна недостатъчност от
III ФК по НИХА: 50—80 %
4. При прояви на сърдечна недостатъчност от
IV ФК по НИХА: 91—100 %