Държавен вестник, бр. 42, 2005 г., стр. 27

Б Р О Й  42
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  27
3) Северен централен и Северозападен район –
те са с минимален принос за туризма в България,
като Северозападният район е практически с мар-
гинално значение. По основни показатели двата
района, взети заедно, са съпоставими или с по-нис-
ки стойности от отделно взета развита туристичес-
ка община по Черноморието (Несебър, Варна, Бал-
чик). Общо на двата района се падат 5% от леглата,
4,5% от нощувките, 0,9% от нощувките на чужден-
ци. Значително е повишен делът им единствено във
вътрешния туризъм (около 14% от нощувките и
18% от посетителите). Всички области в тези два
района са оценени като такива със средноблагоп-
риятни условия за развитие на туризма.
Посоченото групиране е валидно и за показате-
лите за ефективност на туристическото раз-
витие и натиск на туризма върху средата.
1.2.3. Заетост
В резултат на структурната реформа равнището
на заетостта6  спадна във всички райони със значи-
ми различия между тях. През последните три годи-
ни се наблюдава тенденция на плавно нарастване на
равнището на заетост в страната, която се проявява
с леки колебания във всички райони за планиране.
За първите шест месеца на 2004 г. само Се-
верозападният район показва намаление с 0,5 пун-
кта спрямо същия период на миналата година. През
2003 г. равнището на заетост варира между 47,5% за
Северозападния район и 57,6% за Югозападния
район за планиране, при средно за страната – 52,5%.
Ако равнището на заетост се разглежда като обек-
тивен критерий за състоянието на икономическото
развитие, то Северозападният район за планиране
се очертава като най-проблемен регион, особено като
се отчете очакваното затваряне на част от мощнос-
тите на АЕЦ „Козлодуй“ и освобождаване на работ-
ната сила, заета в централата.
0,40
0,42
0,44
0,46
0,48
0,50
0,52
0,54
0,56
0,58
0,60
1998
1999
2000
2001
2002
2003
Общо за ст ранат а
Сев ерозападен 
Сев ерен цент рален 
Сев ероизт очен 
Ю гоизт очен
Ю ж ен цент рален 
Ю гозападен
Фиг.9. Динамика на равнището на заетост по
райони за планиране, 1997 – 2003 г., НСИ
Секторният състав на заетостта е с относи-
телно близко разпределение в отделните сектори,
с изключение на Югозападния район, който значи-
телно се отличава по ниския дял на заетите в сел-
ското стопанство (4,3%) и най-висок – в услугите
(65%) (главно благодарение на столицата). Делът
на заетите в индустрията е сравнително равномерно
разпределен в районите. Вероятно това до голяма
степен е свързано с наличието на равномерно разп-
ределени опорни центрове на селищната мрежа по
райони за планиране, които имат изграден ин-
дустриален потенциал и започват успешно да го
преструктурират. Възможно е различията по този
критерий да нараснат в полза на големите градове
и областните центрове.
0%
10%
20%
30%
40%
50%
60%
70%
80%
90%
100%
СЗ
СЦ
СИ
ЮИ
ЮЦ
ЮЗ
РБ
Услуги
И ндуст рия
С елско, горс ко и рибно ст опанст во
Фиг.10. Заетост по сектори (%), 2003 г.
През периода 1998 – 2003 г. е налице слабо
изразена тенденция на увеличаване дела на зае-
тите жени. Въпреки това равнището на заетост
на жените във всички райони за планиране оста-
ва трайно по-ниско от това на мъжете. По райо-
ни за планиране равнищата на женската заетост
варират от 55% за Югозападния район и 50% – за
Южния централен район до около 44% – за оста-
налите райони за планиране. Подобни различия
се отбелязват между районите и по отношение
на мъжката заетост (от 60% за Югозападния до
49% за Северозападния район). В останалите
четири района равнището на мъжката заетост е
близко до 55%.
Продължава тенденцията на увеличаване на
заетостта в частния сектор. През 2003 г. структу-
рата на заетите лица в частния сектор е близо два
пъти по-висока във всички райони за планиране, с
изключение на Северозападния, където 49% от
заетостта е в обществения сектор.
Сравненията с показателите, характеризиращи
заетостта в регионите на ЕС, дават основание за
следните оценки:
6 С оглед извършване на съпоставки с тези показатели
за ЕС равнището на заетост е изчислено, като броят на
заетите лица 15 – 64 г. се съотнася към населението на
възраст 15 – 64 г. (в %). В резултат на това се явявят
различия между изчислените показатели и коефициен-
та на заетост, които публикува НСИ.