Държавен вестник, бр. 66, 2024 г., стр. 54

СТР.  54	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  66
предоставят това в дискреция на законодателя, 
което създаде в годините непоследователна 
законодателна основа за разпределението 
на квотата на съдебната власт във Висшия 
съдебен съвет между представителите на 
органите, осъществяващи трите самостоятел­
но обособени дейности по реализацията на 
правозащитната функция на съдебната власт. 
В приетия от Великото Народно събрание 
Закон за Висшия съдебен съвет (ДВ, бр. 74 
от 10.09.1991 г.) разпределението на едина­
десетте членове на Висшия съдебен съвет, 
избирани от органите на съдебната власт, е 
петима членове, избирани от съдиите, и по 
трима членове, избирани от прокурорите и 
следователите (чл. 3, ал. 2). В приетия през 
1994 г. Закон за съдебната власт (ДВ, бр. 59 
от 22.07.1994 г.) това съотношение е запазено 
(чл. 17, ал. 2), но с изменение на закона от 
1998 г. (ДВ, бр. 133 от 11.11.1998 г.) съотноше­
нието е променено на шест членове, избирани 
от съдиите, трима – от прокурорите, и два­
ма – от следователите. В приетия през 2007 г. 
нов Закон за съдебната власт (ДВ, бр. 64 от 
7.08.2007 г.) разпределението на единадесетте 
членове на Висшия съдебен съвет, избирани 
от органите на съдебната власт, е шестима, 
избирани от съдиите, четирима – от прокуро­
рите, и един – от следователите (чл. 17, ал. 2).
С изменението на Конституцията през 
2015 г. конституционният законодател, за да 
гарантира независимостта при осъществяване 
на правораздавателната дейност и за да повиши 
прозрачността и отчетността при осъщест­
вяване на обвинителната и разследващата 
дейност, предвиди, че Висшият съдебен съвет 
осъществява правомощията си чрез пленум, 
съдийска и прокурорска колегия. Уредбата 
раздели кадровите и администриращите 
дейността на съдебната власт правомощия 
на Висшия съдебен съвет между съдийската 
и прокурорската колегия с оглед на съдиите 
и съдилищата и на прокурорите и следовате­
лите и прокуратурата. На пленума на Висшия 
съдебен съвет предостави общи за съдебната 
власт правомощия – чл. 130а, ал. 2. Наред с 
това установи, че единадесетте, избирани от 
Народното събрание членове на Висшия съ­
дебен съвет, ще бъдат шестима за съдийската 
колегия, при шестима, избирани пряко от 
съдиите, и петима за прокурорската колегия, 
при четирима, избирани пряко от прокурорите, 
и един, избиран пряко от следователите, като 
членове по право на съдийската колегия са 
председателят на Върховния касационен съд и 
председателят на Върховния административен 
съд, а на прокурорската – главният прокурор. 
Оспореното изменение на Конституцията с 
оглед на заявените от вносителите цели – „Ук­
репване на независимостта на съда чрез 
структурна реформа на Висшия съдебен съвет“ 
и „Реформа на прокуратурата, гарантираща 
нейната отчетност пред обществото“ (предло­
жение вх. №49-354-01-83 от 28.07.2023 г.) – по 
своята същност е продължение на осъществе­
ното през 2015 г. изменение на глава шеста в 
частта относно Висшия съдебен съвет.
За да извърши контрол за конституционност 
на промените, въведени с § 16 и 17 ЗИД на 
Конституцията, съдът следва да прецени дали 
структурата, правомощията и формирането на 
състава на установените с изменението орга­
ни на съдебната власт остават в рамките на 
заложената в Конституцията цел на тяхното 
съществуване, запазват ли се съдържателно 
задачите, заради които съответните органи са 
създадени, както и съхранява ли се балансът 
на съдебната власт с другите две власти, как­
то и между различните органи в рамките на 
съдебната власт.
а) Структура на органите, които кадрово и 
административно обезпечават съдебната власт
От прегледа на въведените с § 16 и 17 ЗИД 
на Конституцията разпоредби на чл. 130а и 
130б се установява следната структура на 
органите, които са оправомощени да осъ­
ществяват кадровото и административното 
обезпечаване на съдебната власт: кадровото и 
административното обезпечаване на съдиите и 
на съдилищата е възложено на Висшия съдебен 
съвет, кадровото и административното обезпе­
чаване на прокурорите и следователите и на 
прокуратурата („системата на прокуратурата“) 
е възложено на Висшия прокурорски съвет, 
а на Общото събрание на Висшия съдебен 
съвет и Висшия прокурорски съвет (Общото 
събрание) са възложени общи за съдебната 
власт въпроси. 
Концептуално това разрешение за струк­
турата на органите на съдебната власт, които 
осъществяват нейното кадрово и администра­
тивно обезпечаване, е продължение на вече 
установеното с изменението на Конституцията 
от 2015 г. Дали органите ще бъдат наречени 
Общо събрание, или пленум на Висшия съде­
бен съвет, съответно съдийска и прокурорска 
колегия, или Висш съдебен съвет и Висш 
прокурорски съвет, не променя принципно 
структурата на тези органи (важно е да се 
отбележи, че наименованието на всеки орган 
има своето значение и би следвало да бъде 
формирано на основата на единен подход при 
съобразяване с логиката и структурата на съ­
дебната власт и с исторически установените 
наименования на органите в тази власт, за 
да се осигури необходимата приемственост 
и надграждане). 
Сравнението на уредбата преди и след ос­
пореното изменение на Конституцията сочи, 
че става въпрос за три органа, всеки от които