Държавен вестник, бр. 49, 2006 г., стр. 31

Б Р О Й  49
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  31
насяне на продуктите от едно работно място до
друго, са свързани правилно. Това е от особено
значение за тръбопроводи, които пренасят наси-
пен продукт между помещения с различен клас
чистота. Задължително се означава и посоката, в
която се осъществява транспортът.
16. Достъпът до производствените помещения
е само за упълномощения персонал. Не трябва да
се допуска неупълномощен персонал да влиза в
производствените помещения.
17. Не се допуска производството на нелекарс-
твени продукти в помещения и с оборудване, пред-
назначени за производство на ВМП.
18. Контролът, който се извършва по време на
производството на определена партида ВМП, не
трябва да създава предпоставки за влошаване на
нейното качество.
III. Предотвратяване на кръстосаното
замърсяване в производството
1. Не се допуска замърсяването на изходни ма-
териали и продукти. Опасността от случайно за-
мърсяване произтича от неконтролирано отделяне
на прах, газове, пари, капки и микроорганизми от
материалите и обработваните продукти, от оборуд-
ването и от облеклото на операторите. Значимост-
та на този риск варира в зависимост от вида на за-
мърсителя и продукта, който е замърсен. Сред най-
опасните замърсители са сензибилизиращи мате-
риали, биологични продукти, съдържащи живи мик-
роорганизми, някои хормони, цитостатици и други
силноактивни материали. ВМП, за които замърся-
ването е най-опасно, са тези, които се прилагат
инжекционно, както и тези, които се прилагат в
големи дози и/или продължително време.
2. Техническите и организационните мерки за
избягване на кръстосаното замърсяване включват:
а) производство в отделни производствени по-
мещения (изисква се за ВМП, като пеницилини,
ваксини от живи микроорганизми, биологични
продукти, съдържащи живи бактериални тела) или
кампанийно (в различно време) с последващо под-
ходящо почистване;
б) осигуряване на подходящи въздушни шлю-
зове и аспирация на въздуха;
в) свеждане до минимум на опасността от за-
мърсяване поради връщане на непречистен или
недостатъчно пречистен въздух;
г) използване на предпазно облекло в помеще-
нията, в които се произвеждат продукти, изисква-
щи специални мерки за предпазване от кръстоса-
но замърсяване;
д) прилагане на процедури за почистване и де-
зинфекция с доказана ефективност; трябва да се
има предвид, че недостатъчното почистване е чест
източник на кръстосано замърсяване;
е) използване на “затворена система” при про-
изводството на ВМП;
ж) изпитване за наличие на остатъци от пре-
дишни продукти по оборудването и контейнерите
и поставяне на етикети, показващи дали съоръже-
нието е почистено, или не.
3. Мерките, които се предприемат за огранича-
ване и предотвратяване на кръстосаното замърся-
ване, периодично се оценяват за степента на тях-
ната ефективност по предварително утвърдени
процедури.
IV. Валидиране
1. Валидирането е съвкупност от документира-
ни операции, чрез които се доказва, че един про-
цес, методика, съоръжение, материал или вещес-
тво, включително и система, използвани по опре-
делен начин, водят до желания от производителя
резултат.
2. Производителят трябва да осигури ефектив-
на система за валидиране както на производстве-
ните процеси и оборудването, така и на методите
за контрол на производството (по време на самото
производство, както и на крайния продукт). Всич-
ки резултати от проведените процедури по вали-
диране следва да бъдат отразени в съответен про-
токол за валидиране. Изпитванията за доказване
валидността на процесите, дейностите, методики-
те, съоръженията, материалите или системите
трябва да служат за поддържане на ДПП и да се
провеждат в съответствие с утвърдени стандартни
оперативни процедури.
3. Всеки протокол трябва да съдържа най-мал-
ко следните раздели, даващи информация за дейс-
твията по валидирането:
а) квалификация на оборудването, което ще се
използва в различните етапи на реалния произ-
водствен процес; за достатъчната квалификация
на оборудването следва да бъдат приложени и съ-
ответните протоколи или допълнителни данни,
подкрепящи предстоящата му употреба;
б) утвърждаване на план за провеждане на ва-
лидирането, в който следва да се специфицира вся-
ка дейност и отговорните за това лица;
в) данни от проведените изпитвания на най-
малко три пълни производствени цикъла на съот-
ветния продукт, като количеството да бъде в раз-
мер на реална партида; трябва да бъде отразено и
проведеното обширно наблюдение на качеството
на произвеждания лекарствен продукт, включи-
телно и контролът на междинните продукти;
г) в специален раздел трябва да бъдат отразени
данните за несъответствие между очакванията и
реалното поведение на валидирания процес, обо-
рудване или система;
д) заключение за проведеното валидиране, като
се отдели специално внимание на бъдещите дейс-
твия, ако резултатът от валидирането е негативен,
т.е. че предложеното оборудване, система или про-
цес не е подходящ за конкретния продукт.
4. Когато се възприеме някоя нова производс-
твена рецепта или метод, се доказва, че са подхо-
дящи за установените процедури. За даден процес,
който изисква специфични материали и оборудва-
не, се доказва, че той осигурява постоянно качес-
тво, отговарящо на изискванията.
5. Всички промени в производствения процес,
включително промени в оборудването и изходни-
те материалите, методите за контрол на межди-
нен или краен продукт, които могат да повлияят
на качеството на ВМП и/или възпроизводимостта
на процеса, трябва да бъдат валидирани.
6. Производствените процеси трябва периодич-
но да бъдат подлагани на критично повторно ва-
лидиране, за да е сигурно, че те са запазили сво-
ята способност за постигане на предвидените ре-
зултати.