Държавен вестник, бр. 37, 2024 г., стр. 12

СТР.  12	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  37
– модернизация на системата за психиа-
трични грижи в съответствие с Националната 
стратегия за психично здраве на гражданите 
на Република България 2021 – 2030 г. (Виж 
Политика 3.4)
– изграждане на интегрирана система за 
лечение на инсулт и други мозъчно-съдови 
заболявания чрез изграждане на високотех-
нологични мозъчно-съдови центрове (строук-
центрове) и обучение на медицинските специ-
алисти за прилагане на високотехнологични 
методи за лечение (Виж Политика 3.3)
– модернизиране на спешните отделения 
към лечебните заведения за болнична помощ 
и изграждане на инфраструктура за авиомеди-
цински транспорт между лечебните заведения 
за болнична помощ (Виж Политика 2.3)
Основни насоки на политиката: 
Системата на достъп до болнична меди-
цинска помощ ще се доразвива от „опорни 
болници“, които трябва да осигуряват чет-
въртото ниво на достъп до медицинска по-
мощ, включително дейности по медицинска 
експертиза (ТЕЛК) и осигуряване на достъп 
при бедствия и аварии. Опорните лечебни 
заведения трябва да разполагат със струк-
тури по четирите направления на лечебната 
дейност – терапевтични, хирургични, акуше-
ро-гинекологични и педиатрични, както и с 
действащо спешно отделение, което отговаря 
на утвърдения медицински стандарт „Спешна 
медицина“ и отделение по съдебна медицина и 
деонтология. Конкуренцията между лечебните 
заведения дава възможност за постоянно по-
добряване на качеството на здравните услуги.
Целеви препоръки на политиката до 2030 г.:
 Чрез периодична актуализация и при-
лагане на Националната здравна карта да 
осигурим ефективна регулация и преструкту-
риране на болничния сектор и ще преодолеем 
структурните и териториални дисбаланси и 
неравенства в достъпа на населението до 
болнична медицинска помощ.
 Да създадем ясна дългосрочна перспек-
тива за развитие на системата за болнична 
помощ чрез изготвяне и приемане на На-
ционален план за преструктуриране на бол-
ничната помощ в Република България 2030 
и Национална карта на дългосрочната нужда 
от здравни услуги в България.
 Да се създадат условия и инструменти 
за стимулиране на предоставянето на все по-
качествени здравни услуги като стъпка към 
подобряване на начина на живот на населе-
нието и удължаване на продължителността 
на живота.
 Да осигурим целеви инвестиции в здрав-
ната инфраструктура, насочени към основните 
здравни предизвикателства и установени де-
фицити в задоволяване на потребностите от 
определени болнични услуги – педиатрични 
и гериатрични грижи, комплексни грижи 
за болни с онкологични, сърдечно-съдови и 
мозъчно-съдови заболявания, нарушения на 
психичното здраве и др.
 Да повишим технологичната осигуреност 
на болничната помощ чрез използване на 
най-съвременни технологии за диагностика 
и лечение, в т.ч. за телемедицина, теледиаг-
ностика и телемониторинг.
 Да повишим ефективността на болнич-
ната помощ, което ще освободи част от ре-
сурсите (финансови, материални и човешки) 
за осигуряване на дейности по промоция и 
профилактика на заболяванията и развитие на 
амбулаторни услуги и грижи, близо до хората.
 Да осигурим равномерен достъп на на-
селението до болнична медицинска помощ 
чрез определяне на пет йерархични нива на 
лечебни заведения.
Конкретните мерки за реализация на поли-
тиката и индикаторите за нейното изпълнение 
са предвидени в Плана за действие за изпълне-
ние на Националната здравна стратегия 2030.
Политика 2.3. Развитие на капацитета за 
спешна помощ и реагиране при извънредни 
ситуации
Системата за спешна медицинска помощ 
в Република България е неразделна част 
от общата здравна система и следва да се 
разглежда като функционално обединение 
на дейности и структури във връзка с диаг-
ностиката и лечението на лица със спешни 
състояния, осъществявани в извънболнични 
и болнични условия, а не само като дейност 
на мобилните спешни екипи. Наличието на 
добре функционираща интегрирана система за 
спешна помощ е основополагащо за процеса 
на трансформиране на здравната система и 
гарантирането на нейната устойчивост.
Основни насоки на политиката:
Ще продължи процесът по модернизация 
на инфраструктурата на извънболничната 
и болничната част на системата за спешна 
медицинска помощ, започнат по големия ин-
вестиционен проект BG16RFOP001-4.001-0001 
„Подкрепа за развитие на системата за спешна 
медицинска помощ“ по ОПРР 2014 – 2020 г. 
С особен приоритет за периода на дейст-
вие на стратегията ще бъдат инвестициите в 
надграждане на системата с възможност за 
оказване на спешна медицинска помощ по 
въздуха, в съответствие с данните от анализа 
и картирането на дългосрочните нужди от 
здравни услуги и инвестиции в спешната ме-
дицинска помощ, направени в Националната 
карта на дългосрочните нужди от здравни 
услуги.
Оказването на спешна медицинска помощ 
по въздуха ще функционира по модел, сходен 
с моделите на страните – членки на ЕС, от-
читайки световния опит и особеностите на 
националните ни ограничения и изисквания. 
Тя ще се основава на практиката на хеликоп-