Държавен вестник, бр. 35, 2015 г., стр. 48

СТР.  48	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  35
· хигиена, здраве и околна среда;
· достъпност и безопасност при експлоатация;
· защита от шум;
· енергийна ефективност – икономия на 
енергия и топлосъхранение;
· устойчиво използване на природните 
ресурси.
Въз основа на проведеното обследване и 
предписаните мерки и препоръки проектантът/
ите на инвестиционния проект са отговорни 
за проектирането на сградата в съответствие 
с приложимите за сградата нормативни ак-
тове, както и в съответствие с предписаните 
енергоспестяващи мерки от обследването за 
енергийна ефективност, извършено по реда 
на Наредба № 16-1594 от 2013 г. за обследване 
за енергийна ефективност, сертифициране и 
оценка на енергийните спестявания на сгради, 
и с техническите мерки от обследването на 
техническите характеристики на съответната 
сграда, извършено по реда на Наредба № 5 от 
2006 г. за техническите паспорти на строежите.
В ЗУТ са определени основните участници в 
строителството, техните взаимоотношения, за-
дължения и отговорности, както и изискванията 
за извършване на проверка за удостоверяване 
изпълнението на изискванията за енергийна 
ефективност – чрез оценка за съответствие 
на изработените инвестиционни проекти и 
надзор за изпълнение на строежите съобразно 
одобрените инвестиционни проекти. Със ЗУТ 
са регламентирани изискванията и редът за 
получаване на разрешение за строеж, съответно 
за въвеждане на сградите в експлоатация. 
Наредбите за енергийните характеристики 
на сградите и за енергийна ефективност, то-
плосъхранение и икономия на енергия в сгради 
се прилагат съгласувано и са нормативната 
база за планиране, проектиране, обследване и 
сертифициране на сградите.
Минималните изисквания при планиране, 
проектиране, изпълнение и поддържане на 
сградите по отношение на енергийните им 
характеристики са следните:
· да не представляват заплаха за хигиена-
та или здравето на обитателите или на 
съседите и за опазването на околната 
среда, параметрите на микроклимата да 
осигуряват нормите за топлинна среда 
(комфорт), осветеност, качество на въздуха, 
влага и шум; 
· отоплителните, климатичните и вентила-
ционните инсталации да са проектирани 
и изпълнени по такъв начин, че необхо-
димото при експлоатацията количество 
енергия да е минимално;
· да са защитени със съответстваща на 
тяхното предназначение, местоположе-
ние и климатични условия топлинна и 
шумоизолация, както и от неприемливи 
въздействия от вибрации; 
· да са енергоефективни, като разходват 
възможно най-малко енергия по време 
на тяхното изграждане, експлоатация и 
разрушаване; 
· да са съобразени с възможностите за опол-
зотворяване на слънчевата енергия и на 
енергията от други възобновяеми източ-
ници, когато е технически осъществимо 
и икономически целесъобразно.
Техническият показател, който се нормира в 
числова стойност за съответните нива на енер-
гийна ефективност от скалата на класовете на 
енергопотребление, е интегрираният показател 
„специфичен годишен разход на първична енергия 
в kWh/m2“. За различните предназначения на 
сградите този показател има различни норма-
тивни числови граници за съответните нива 
на енергопотребление по скалата от А+ до G.
Съответствието с изискването за енергий-
на ефективност се счита за изпълнено, когато 
стойността на специфичния годишен разход на 
първична енергия на сградата попада в диапазона 
на числовите граници на съответния енергиен 
клас, за който е определено нормативно изис-
кване за принадлежност.
При изчисляването на специфичния годи-
шен разход на първична енергия се включват 
най-малко:
1) ориентацията, размерите и формата на 
сградата;
2) характеристиките на сградните ограж-
дащи конструкции, елементите и вътрешните 
пространства, в т.ч.:
а) топлинни, включително на вътрешните 
конструктивни елементи: топлинен капацитет, 
изолация, пасивно отопление, охлаждащи ком-
поненти и топлинни мостове;
б) въздухопропускливост;
3) влагоустойчивостта и водонепропускли-
востта;
4) системите за отопление и гореща вода 
за битови нужди, включително изолационните 
характеристики;
5) климатичните инсталации;
6) системите за вентилация;
7) естественото осветление и осветителните 
инсталации;
8) пасивните слънчеви системи и слънчевата 
защита;
9) естествената вентилация;
10) системите за оползотворяване на възобно-
вяеми енергийни източници;
11) външните климатични условия, в т.ч. 
разположението и изложението на сградата, и 
вътрешните климатични условия;
12) вътрешните енергийни товари.
Посочените елементи участват задължително 
в енергийния баланс на сградата, определяйки 
я като интегрирана система, която разходва 
енергия при съответни климатични условия. 
Съответствието с изискванията за енергий-
на ефективност за целите на Националната 
програма за енергийна ефективност на много-
фамилни жилищни сгради, за които първото 
им въвеждане в експлоатация е до 1 февруари 
2010 г. включително, се приема за изпълнено, 
когато интегрираният показател – специфичен 
годишен разход на първична енергия в kWh/m2 
годишно, съответства най-малко на клас на 
енергопотребление „С“. 
Скалата с числови стойности на енерго-
потребление за жилищни сгради е, както следва: