Държавен вестник, бр. 50, 2024 г., стр. 74

СТР.  74	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  50
Полагат се насочени усилия за достигане до 
труднодостъпни групи от населението като 
например ромските общности чрез здравните 
медиатори, които са посредници между тези 
общности и здравните власти. Въпреки това 
все още има изоставане спрямо препоръ­
чания от СЗО обхват от 95 %, но е налице 
възходяща тенденция след спада по време на 
пандемията от COVID-19. В допълнение чрез 
изпълнението на профилактични програми с 
публични средства се закупуват и прилагат 
безплатно препоръчителни ваксини на жела­
ещите лица от целевите групи срещу рота­
вирусни гастроентерити, човешки папилома 
вируси и сезонен грип. От 2024 г. е осигурена 
и безплатна имунизация срещу пневмококи за 
лица на и над 65 г. по Националната програма 
за подобряване на ваксинопрофилактиката на 
сезонния грип и пневмококовите инфекции 
при лица на и над 65 години, 2023 – 2026 г. 
Имунизационният обхват срещу грип от 2,4 % 
през 2018 г. преди влизане в действие на 
програмата е повишен през 2022 г. на 12,6 %, 
като се отчита и пандемичната обстановка. 
От 2017 г. се изпълнява и Национална програ­
ма за профилактика на ротавирусните гастроен­
терити в Република България 2017 – 2021 г. с 
продължение 2022 – 2025 г., чиято основна цел 
е намаляване на заболяемостта и смъртността 
от ротавирусни гастроентероколити (РГЕ) при 
децата до 1 г. В резултат на изпълнението на 
програмата заболяванията от РГЕ са намаляли 
от 2310 случая през 2017 г. на 112 случая през 
2020 г. при постигнат имунизационен обхват 
при целевата група от 40,4 %, а през 2022 г. – 
40 %. През 2012 г. започва изпълнението и на 
Национална програма за първична профилак­
тика на рака на маточната шийка в Републи­
ка България с целева група 12 – 13-годишни 
момичета и постигнат обхват през 2013 г. от 
23,83 %, а през 2014 г. – 19,6 %, която незави­
симо от разширяването на целевата група на 
10 – 13-годишни момичета и продължаването 
на програмата до 2024 г. е с намаляващ обхват 
до 1 % през 2022 г.
СЗО ще подкрепи тази цел, за да разшири 
обхвата и да достигне до хората, които не 
желаят или не могат да се ваксинират по 
различни причини. 
iii) Майчино и детско здраве
България все още изостава от средното ниво 
за ЕС по отношение на детската смъртност на 
1000 живородени деца (4,8 за 2022 г.) и която е 
приблизително 1,5 пъти по-висока от средната 
за ЕС (3,2) (NCPHA, 2022; OECD/EU, 2021)21. 
Налице са значителни регионални различия 
в коефициента на детска смъртност на 1000 
живородени деца: вариращ от най-нисък в 
Кърджали (0,9) и Перник (1,3) до най-висок 
в Ямбол (11,6) и Добрич (10,2). Като цяло 
детската смъртност в селските райони (7,4) е 
21 https://eurohealthobservatory.who.int/monitors/health-
systems-monitor/countries-hspm/hspm/bulgaria-2021/
introduction/health-status/
почти два пъти по-висока от тази в градските 
райони (4,0) (НЦОЗА, 2022 г.).
Коефициентът на неонатална смъртност, 
който е по-чувствителен към качеството на 
медицинските грижи и е намалял прибли­
зително наполовина от 7,5 през 2000 г. на 
2,4 на 1000 живородени през 2022 г., е под 
средното ниво за ЕС (2,5). Коефициентът на 
постнеонатална смъртност (от 29-ия до 365-ия 
ден на 1000 живородени), който отразява до го­
ляма степен социално-икономическите условия, 
демонстрира още по-впечатляващ спад – от 5,9 
на 1000 през 2000 г. до 2,4 на 1000 през 2022 г. 
(в сравнение със средна стойност за ЕС от 1,2). 
Подобна е ситуацията и при перинаталната 
смъртност (сумата от мъртвородените деца 
плюс смъртните случаи преди шестия ден 
включително), която намалява от 12,2 през 
2000 г. на 7,3 през 2022 г., но е по-висока от 
средната за ЕС (6,1 през 2015 г. оценка на СЗО). 
Коефициентът на майчина смъртност на 100 000 
живородени деца показва устойчива тенденция 
към намаляване и през 2021 г. е 5,1.22
СЗО ще продължи да предприема действия 
за подобряване на достъпа до качествени и ин­
тегрирани здравни услуги, които отговарят на 
специфичните нужди на децата и семействата, 
и за преодоляване на неравнопоставеността в 
здравеопазването, като например техническа 
помощ за разработване на модел и прилагане 
на услуга за домашни грижи за бременни 
жени и малки деца (0 – 3 години), разработ­
ване на насоки за здравните специалисти, 
предоставящи домашни грижи (медицински 
сестри, акушерки), изграждане на капацитет 
за медицинските специалисти, предоставящи 
домашни грижи за бебета, деца с увреждания 
и кърмещи майки. СЗО ще подкрепи и раз­
работването на информационни кампании и 
насърчаването на съвременни интервенции 
в ранна детска възраст в партньорство с 
УНИЦЕФ. 
СЗО също така ще разгледа с правителство­
то на България възможностите за адаптиране 
към българския контекст на Наръчника за 
първична здравна помощ за деца и юноши 
за промоция на здравето и превенция на 
заболяванията. 
СЗО ще подкрепи дейности за подобряване 
на системата за събиране и анализиране на 
данни за майчиното и детското здраве и пре­
венцията на насилието над деца, както и за 
използването им за разработване на политики 
и отчитане на въздействието. 
iv) Рехабилитация и дългосрочни грижи
В съответствие с целта на Националната 
здравна стратегия до 2030 г. и на плана на 
ЕС за възстановяване и устойчивост на Бъл­
гария СЗО ще предостави техническа помощ 
на България за оптимизиране на системата 
за рехабилитационни грижи, за модернизи­
22 Годишен доклад за състоянието на здравето на 
гражданите в Република България за 2021 г.pdf 
(government.bg.)