Държавен вестник, бр. 96, 2012 г., стр. 58

СТР.  58	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  96
Най-общо проблемите, въздействащи върху водите в Черноморския басейнов район, са причинени 
от различни икономически дейности, но има и такива, които са в резултат от естествени природни 
процеси (наводнения, ерозия, абразия и др.). Идентифицираните проблеми, свързани с качеството на 
повърхностните води, са следните: отпадъчните води от населените места не са обхванати напълно 
от канализационна мрежа, непречистени отпадъчни води се заустват в повърхностните водни тела, 
липсват достатъчно пречиствателни станции и съоръжения за пречистване на промишлени и битови 
отпадъчни води, констатирано е развитие на неместен (интродуциран) вид мида – Dreisena polymorpha 
(мида зебра) и др. 
Сред точковите източници на замърсяване с най-голям натиск в Западнобеломорския район са: заустване 
от ПСОВ; по-големи населени места без ГПСОВ; значими обекти, заустващи директно във водни обекти 
(ПСОВ, бетонови възли, канализационни колектори, оранжерии, бензиностанции и др.); производства с 
комплексни разрешителни за КПКЗ и нерегламентирани сметища. Като най-значимо се определя дифуз­
ното замърсяване от по-големите населени места, от населени места без изградени ПСОВ и без канали­
зационна мрежа, от земеделски площи, използвани за интензивно земеделие. С по-малко въздействие са 
различни препарати за растителна защита, отглеждане на животни и използване на получения органичен 
тор, транспорт и др. 
За Дунавския район са проблем както точковите замърсители, така и дифузните от битови отпадъчни 
води, хранително-вкусова и млечна промишленост, птицеферми, свинеферми, хвостохранилища и сметища, 
стари складове за пестициди, интензивно земеделие и др. 
БПК5 е основният показател за оценка на качеството на водата в речните течения, възприет от Ев­
ропейската агенция за околна среда и Евростат. В периода 1999 – 2005 г. средната стойност на БПК5 за 
България варира между 3,47 мг О2/л и 4,76 мг О2/л, като през 2005 г. тя е 3,64 мг О2/л (Таблица 3.1). Тази 
стойност е по-малка само от съответната за Полша. 
Таблица 3.1. Биологически потребен кислород (БПК5) на водите в речните течения, мг О2/л 
(Източник: Евростат)
ЕС, страна
1999 
2000 
2001 
2002 
2003 
2004 
2005 
ЕС
3.34 
3.2 
2.83 
2.94 
2.67 
2.48 
2.42 
Белгия
3.09 
2.7 
2.39 
2.69 
2.89 
2.69 
2.36 
България
3.82 
4.59 
4.76 
4.25 
3.47 
3.5 
3.64 
Чехия
3.79 
3.53 
3.4 
3.38 
3.84 
3.5 
3.18 
Испания
4.47 
4.01 
3.01 
3.35 
2.58 
2.38 
2.73 
Франция
3.3 
3.1 
2.73 
2.88 
2.3 
2.03 
1.84 
Латвия
1.8 
1.76 
1.79 
1.98 
2.41 
1.94 
1.72 
Литва
3.02 
2.82 
2.71 
2.51 
2.55 
2.44 
2.56 
Унгария
3.67 
3.73 
3.58 
3.72 
3.8 
3.48 
3.38 
Австрия
1.28 
1.33 
1.03 
1.22 
1.25 
1.26 
1.23 
Полша
4.78 
4.47 
4.27 
4.34 
4.25 
4.29 
3.95 
Словения
4 
3.84 
4.55 
3.84 
5.25 
4.86 
1.64 
Словакия
3.34 
3.64 
2.45 
3.1 
3.23 
2.93 
2.71 
Неизградените селищни пречиствателни станции за отпадъчни води и недобре работещите ПСОВ са 
една от основните причини за замърсяванията на речните течения. Общото количество на отпадъчни 
води, преминали през биологично пречистване на действащите 58 ПСОВ през 2009 г., е 401 927 хил. м3 
при общо събрана отпадъчна вода в обществената канализация 500 754 хил. м3 и от селищата с ПСОВ 
424 776 хил. м3 (Фиг. 3.2). 84,8 % от постъпилите в обществената канализация отпадъчни води се пре­
чистват, като 94,6 % от отпадъчните води в ПСОВ се пречистват биологически. 
При общ проектен капацитет на натоварване по БПК5  431 т О2/ден. фактическият капацитет по 
същия показател на всички работещи ПСОВ е 137,2 т О2/ден. през 2008 г., или действителното натовар­
ване по БПК5 е само 31,8 %. от проектното. С най-малко количество на пречистените отпадъчни води 
са пуснатите в експлоатация пречиствателни станции за отпадъчни води през 2008 г. в басейна на р. 
Арда (ПСОВ Рудозем – 3,6 % от проектния капацитет, ПСОВ Мадан – 4,7 %, ПСОВ Златоград – 7,6 %, 
ПСОВ Егрек – 9,7 %) и в басейна на р. Тунджа (ПСОВ с. Роза – 6,6 %, ПСОВ с. Веселиново – 7 %, и 
ПСОВ с. Кукерово – 10 %).