Държавен вестник, бр. 47, 2016 г., стр. 18

СТР.  18	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  47
Тъй като развитието на науката се характеризира със значителна динамика и интердисци­
плинарност, фиксиране на приоритети за този тип изследвания може да доведе до сериозно 
изоставане на страната, особено в модерни и нововъзникващи възлови научни области. Поради 
това приоритетите ще се актуализират периодично след широка обществена дискусия.
Чистите фундаментални изследвания ще бъдат с относително по-ниска тежест, но ще полу­
чават редовна подкрепа. За успеха на този вид изследвания е необходима научна свобода и те 
ще бъдат стимулирани въз основа на високо научно качество. 
Приложните изследвания са един от основните компоненти на изследователската дейност. 
Тяхното изпълнение в приоритетни научни области е от ключово значение за развитието на 
иновациите в полза на икономиката и обществото. Изборът на дългосрочни приоритети е 
обусловен от три основни фактора: (а) прогнозите за това, кои сектори от българската ико­
номиката ще се развиват най-активно във и след периода на тази стратегия, в това число и 
от каква научно-образователна осигуреност ще се нуждаят тези сектори; (б) съществуващия 
капацитет и потенциал на научните организации; (в) световните тенденции и приоритетите на 
ЕС. Избирането на такива области ще позволи да се концентрират ресурси в развиващите се 
сектори, да се увеличи ефективността на научноизследователската и иновационната дейност и 
да се създадат условия за постигане на сериозни научни резултати и мултипликативен ефект 
в икономиката.
Приоритетни направления за развитие на приложните научни изследвания в България са:
•	 Съвременни енергийни източници и енергийно ефективни технологии.
•	 Мехатроника и чисти технологии.
•	 Здраве и качество на живот. Превенция, ранна диагностика и терапия, зелени, сини и 
екотехнологии, биотехнологии, екохрани. 
•	 Опазване на околната среда. Екологичен мониторинг. Оползотворяване на суровини и 
биоресурси. Пречистващи и безотпадни технологии.
•	 Материалознание, нано- и квантови технологии.
•	 Информационни и комуникационни технологии.
•	  Национална идентичност и развитие. Социално-икономическо развитие и управление.
По такъв начин, освен баланс между фундаментални и приложни изследвания, стратегията 
предвижда и баланс по научни направления.
Важно предизвикателство пред страната е балансираното регионално разпределение на на­
учния капацитет. Понастоящем, макар и да има отделни успехи в регионалното развитие на 
научните изследвания, те във висока степен са концентрирани в столицата. Визията на страте­
гията е развитие на научните изследвания и в регионите, като първа стъпка в това отношение 
ще бъде подпомагането на приложните научни изследвания в съответствие с регионалните 
приоритети на ИСИС посредством изграждане на регионални научни центрове. В перспекти­
ва – през третия етап на изпълнение на стратегията, се предвижда планиране и реализиране 
на научно-иновационни комплекси в по-слабо развити райони на страната. Като цяло през 
целия период на стратегията, по отношение на регионалната специализация, приоритетите на 
приложните научни изследвания ще бъдат силно обвързани с текущите приоритети на ИСИС. 
Една от най-очакваните от обществото връзки на науката е тази с бизнеса. Независимо от 
множество съществуващи ползотворни сътрудничества в тази област все още има важни пре­
дизвикателства. Тъй като процесът е двустранен, държавата трябва да създаде ефективни нор­
мативни механизми, с които да стимулира частните инвестиции в науката. От особена важност 
е развитие както на приложната наука, така и на ефективни междинни посреднически звена, 
като центрове за трансфер на технологии (към научни институции) и научноразвойни отдели 
(към индустриални предприятия). 
Въз основа на направения анализ са дефинирани следните специфични цели: 
Специфична цел 5. Устойчиво възстановяване на международните позиции на страната по коли­
чество и качество на международно видимата научна продукция. 
Специфична цел 6. Повишаване на количеството и качеството на научните изследвания, свързани 
с проблеми от регионално и национално значение. 
Специфична цел 7. Поощряване на приложните научни изследвания и фокусирането им върху при­
оритетните области на ИСИС.
Специфична цел 8. Стимулиране на частните инвестиции в науката.
3.4. Интеграция в Европейското изследователско пространство и международната научна 
общност 
Основен фактор за развитие на науката е постоянният обмен на идеи и знания, който се осъ­
ществява посредством мобилността на учените, участието в научни форуми и трансграничното 
научно сътрудничество. Тази политика е в съответствие с подновения ангажимент на България 
по Европейската пътна карта на Европейското изследователско пространство, включително