Държавен вестник, бр. 104, 2023 г., стр. 30

СТР.  30	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  104
според израза на вносителя) от страна на 
членовете на секционните или на общинските 
избирателни комисии и в резултат – допускане 
на грешки, включително преднамерени, при 
преброяването и отчитането на гласовете, 
подадени чрез техническо устройство за ма­
шинно гласуване. Такова допускане относно 
човешкия фактор възниква и във връзка с 
изграждането на софтуерните инструменти, 
приложими в изборния процес. Допускане от 
такова естество обаче независимо от способа 
на гласуване не е основание за установяване 
на противоконституционност на оспорените 
тук разпоредби. Както Конституционният съд 
посочва в Решение № 9 от 2021 г., по отноше­
ние на аргументи, близки до тези, изложени 
от вносителя на настоящото искане, „Не може 
да служи като основание за установяване на 
противоконституционност на оспорените раз­
поредби и съмнението доколко отговорните 
за изборния процес държавни органи ще из­
пълнят предвидените в закона правомощия и 
дали в действителност ще бъдат произвеждани 
честни и демократични избори“.
Съдът вече отбеляза, че на демократичните 
стандарти отговарят избори, които са всеобщи, 
публични и в съответствие с най-високите из­
исквания за сигурност и прозрачност във всеки 
етап от изборния процес. Съществено значе­
ние има контролът върху изборния процес, 
отчитането на гласовете и установяването на 
изборния резултат. С разпоредбата на чл. 268, 
ал. 4 ИК законодателят гарантира сигурността 
на отразяването на вота на избирателя, пода­
ващ гласа си чрез техническо устройство за 
машинно гласуване, като предвижда, че той не 
само се визуализира на екрана на устройството, 
позволяващо на избирателя да го провери и 
да контролира този процес, но и се записва 
на „записващо техническо устройство“, след 
което се отпечатва бюлетина, върху която е 
изписан отразеният вот. Също така, преброя­
ването на бюлетините от машинно гласуване 
се осъществява както и на тези при гласуване 
с хартиените бюлетини от СИК пред всичките 
є членове. При това тези бюлетини се броят 
отделно, след изваждането им от специалната 
кутия, в която са пуснати от гласувалите с 
машина избиратели, различна от кутията с 
хартиени бюлетини. Освен това, законода­
телят е предвидил възможност за публичен 
контрол върху целия процес на отчитане на 
резултатите от гласуването, включително и 
машинното. Съгласно чл. 272 ИК в изборното 
помещение при отварянето на избирателните 
кутии и при установяване на резултатите от 
гласуването може да присъстват кандидати, 
застъпници и представители на партии, коа­
лиции и инициативни комитети, регистрирани 
анкетьори от регистрирани социологически 
агенции и представители на средствата за ма­
сово осведомяване. На всички тях, предвижда 
разпоредбата, се осигурява пряка видимост, 
включително чрез видеозаснемане или ви­
деоизлъчване в реално време при спазване 
изискванията за защита на личните данни 
при преброяване на гласовете.
Конституционният съд обръща внимание, 
че изискванията за сигурност и надеждност, 
съдържащи се в цитираните по-горе Кодекс 
за добрите практики по изборните въпроси, 
приет от Венецианската комисия през 2002 г. 
и Препоръката на Комитета на министрите 
на Съвета на Европа към държавите членки 
относно стандартите за електронно гласуване, 
до голяма степен са предвидени в действа­
щия ИК и са включени в разпоредбите на 
чл. 213 – 213в ИК, поради което на зако­
нодателно ниво демократичните стандарти 
за прозрачност и осигуряване на публичен 
контрол са удовлетворени.
Конституционният съд посочва, че съм­
нения в поведението на човешкия фактор 
независимо от способа на подаване на вота 
винаги са възможни, но допускане за недоб-
ронамереност не е основание за противокон­
ституционност. Що се отнася до надеждността 
на даден способ на гласуване да удовлетвори 
конституционните изисквания, в Решение 
№ 9 от 2021 г. Конституционният съд приема, 
че въвеждането на гласуването с техническо 
устройство за машинно гласуване като един­
ствен способ на гласуване не е противокон­
ституционно, но също така ясно посочва, че 
изборът относно начина на подаване на вота 
в даден изборен процес е въпрос на преценка 
по целесъобразност единствено от парламен­
тарното учреждение. От това следва, че въ­
веждането и/или на друг способ на гласуване 
също така не е противоконституционно самї 
по себе си, а не че гласуването с техническо 
устройство за машинно гласуване гарантира 
най- или по-добре, в сравнение с гласуване­
то с хартиена бюлетина, съблюдаването на 
конституционния стандарт на избирателното 
право, установен в чл. 10 от Основния закон. 
Както в доктрината, така и в практиката, в 
материята на демократичните избори, няма 
еднозначна оценка за безусловни предимства 
на който и да било от двата обсъждани тук 
законодателно установени способа за подаване 
на вота на избирателите. Точно обратното, 
винаги се сочат предимствата и недостатъците 
на всеки от тях, като се отбелязва, че пред­
почитанията в едно демократично общество 
могат да се променят съобразно динамиката 
на социалния и политическия контекст във 
всеки исторически момент. 
Като се основава на изложеното, съдът на­
мира за неоснователно искането на вносителя 
за установяване на противоконституционност 
на чл. 213в, чл. 271 в частта „като преброява 
бюлетините от машинното гласуване“, чл. 430 
в частта „като преброява бюлетините от ма­
шинното гласуване“, поради което искането 
в тази му част следва да бъде отхвърлено.
5. По отношение на § 54 ЗИДИК (обн., ДВ, 
бр. 104 от 30.12.2022 г.)