Държавен вестник, бр. 37, 2024 г., стр. 33

БРОЙ  37	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  33  
здраве, в Република България все още липсва 
цялостна и интегрирана национална политика, 
която да гарантира необходимата структура, 
ресурси и организация на педиатричната 
помощ, адаптирана към нуждите на българ-
ските деца. Само част от липсата на такава 
политика е несбъднатата до момента мечта 
за Национална детска болница. 
За да не бъдем повече на първите места в 
ЕС по детска смъртност и да осигурим най-
добрия старт в живота и грижа за нашите 
деца, ние адресираме това предизвикателство 
чрез всички общи политики по Приоритет 1 и 
Приоритет 2 и специфичната политика 3.1. по 
Приоритет 3 – Подобряване на майчиното и 
детско здраве и на педиатричната грижа и 
предвидените в нея мерки, в т.ч. разработване 
на Национална стратегия за детско и юношес­
ко здраве и педиатрична грижа в Република 
България 2030 г.
Предизвикателство 3: Република България 
е на първо място по заболеваемост и смърт-
ност от сърдечносъдови заболявания
Болестите на органите на кръвообращение-
то са водещата причина за смърт в Република 
България. Стандартизираният коефициент за 
смъртност от болести на органите на кръво-
обращението в Република България е 1108.0 
на 100 000 души, докато средно за ЕС той е 
367.6 на 100 000 души5, т.е. почти 3 пъти по- 
висок. Две са основните причини в тази група 
болести – исхемична болест на сърцето (ИБС) 
и мозъчносъдова болест (инсулт). 
През 2002 г. Република България приема 
Национална програма за развитие на инва-
зивната кардиология в Република България 
2002 – 2008 г. В резултат на политиката в 
страната се формира сравнително гъста мрежа 
от центрове по инвазивна кардиология, разпо-
лагащи с обучени кадри и достъпни в рамките 
на т.нар. „златен час“. За период от 10 години 
след стартиране на програмата стандартизира-
ният коефициент за смъртност от исхемична 
болест на сърцето намалява рязко до 2013 г. 
През следващите години обаче влиянието на 
подобрените възможности за диагностика и 
лечение се изчерпва и се наблюдава задър-
жане на стойността на показателя, което е 
свързано с липсата на активна политика по 
отношение на превенция и профилактиката 
на заболяването. За периода 2002 – 2020 г. 
смъртността от ИБС намалява от 367.6 на 
100 000 души до 194.5 на 100 000 души при 
119.6 на 100 000 души средно за ЕС. За раз-
лика от постигнатите, макар и недостатъчни, 
резултати по отношение на смъртността от 
ИБС, поради липса на аналогична политика, 
стимулираща развитието на възможностите 
за съвременно интервенционално лечение на 
инсулта и другите мозъчносъдови болести, 
смъртността от тях се задържа на много ви-
5 Последни данни Евростат, 2017 г.
соки нива, които са над 3 пъти по-високи от 
средните европейски показатели – от 377.9 на 
100 000 души през 2002 г. до 311.1 на 100 000 
души при средно за ЕС 80.2 на 100 000 души.
За да не сме на първите места по смъртност 
от сърдечносъдови заболявания, в т.ч. инсулт 
и инфаркт, ще развиваме съвременни методи 
за диагностика и лечение едновременно с ак-
тивна превенция и научно доказани подходи 
за намаляване на рисковете, като адресираме 
това предизвикателство чрез всички общи 
политики по Приоритет 1 и Приоритет 2 на 
НЗС 2030 и специфичната политика 3.3. по 
Приоритет 3 – Подобряване на възможнос­
тите за лечение на мозъчносъдовите болести 
и предвидените в нея мерки.
Предизвикателство 4: Тежестта на онколо-
гичните заболявания за общественото здраве-
опазване в Република България е значителна
През 2020 г. броят на новодиагностици-
рани случаи на онкологични заболявания 
в Република България е 36 451, а броят на 
смъртните случаи се равнява на 18 527, или 
15 % от всички починали. Ракът на дебелото 
черво, белия дроб, млечната жлеза и маточ-
ната шийка са най-често срещаните видове 
рак в страната. Въпреки че заболяемостта от 
рак в Република България е по-ниска от тази 
в ЕС, общата смъртност от злокачествени 
заболявания (258 смъртни случая на 100 000 
души) е близка до средната за ЕС (264 смъртни 
случая на 100 000 души). През последните две 
десетилетия петгодишната преживяемост при 
онкологичните заболявания постепенно се 
повишава, но Република България регистрира 
най-ниската стойност сред държавите от ЕС 
при рака на белите дробове и на простатата 
и е на предпоследно място по преживяемост 
при рака на маточната шийка. Петгодишната 
преживяемост при левкемията в детска въз-
раст, рака на дебелото черво и рака на гърдата 
също е сред най-ниските в ЕС. По експертни 
мнения6 по-ниската заболяемост в съчетание 
със средните стойности на преживяемостта 
при онкологичните заболявания и ниската 
степен на използване на профилактични и 
скринингови прегледи показват, че е налице 
равнище на недостатъчно диагностициране 
или съществуват проблеми при осигуряването 
на ефективно лечение.
Нарастващият брой нови пациенти, както 
и навлизането на по-скъпо медицинско обо-
рудване и иновативни решения за диагностика 
и лечение на различните онкологични забо-
лявания оказват все по-голям натиск както 
върху разходите на публичните системи, така и 
върху индивидуалните разходи на пациентите. 
Данните от проучване от 2018 г., публикувано 
в European Journal of Cancer, показват, че об-
щите разходи за диагностика и лечение на рак 
в Република България през 2018 г. възлизат 
6 Здравен профил на България 2021.