Държавен вестник, бр. 93, 2011 г., стр. 27

БРОЙ  93	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  27  
и материални правила, съдиите в него се 
избират по установените условия и ред, той 
не може да бъде определян като извънреден 
съд с оглед предмета си. В компетентност­
та на специализирания наказателен съд са 
включени и отделни тежки квалифицирани 
състави на престъпна дейност (най-често 
квалифициращият признак е престъплението 
да е извършено от лице, което действа по 
поръчение или в изпълнение на решение на 
организирана престъпна група) и общоопасни 
престъпления (конкретно изброени от чл. 330, 
ал. 2, т. 4 до чл. 356б НК). Законодателят е 
преценил, че посочените дела за престъпления 
по алинеи 1 и 2 на чл. 411а НПК трябва да 
се разглеждат от този съд предвид тяхната 
сложност и необходимостта да се предвидят 
ефикасни мерки срещу тези престъпления. 
Какви конкретно дела са включени в мате­
риалната компетентност на специализирания 
наказателен съд, е въпрос на държавна поли­
тика и законодателна целесъобразност, а не 
на конституционосъобразност, поради което 
Конституционният съд не преценява обхвата на 
неговата подсъдност, както и необходимостта 
и полезността на съда. 
Обстоятелството, че седалището на специ­
ализирания наказателен съд е в гр. София, 
също не го прави извънреден съд. След като 
той е единствен за територията на цялата 
страна, естествено е седалището му да бъде 
в административния център, където е съсре­
доточена и голяма част от населението. Една 
от основните цели за създаването на специ­
ализирания наказателен съд е процесът да се 
води извън сферата на влияние на обвиняеми­
те, действали като организирана престъпна 
група, за да се постига географско разделяне 
между мястото на съдене и района, в който 
действа организираната престъпна група, 
като се осигури и максимална неутралност 
на съдиите и съдебните заседатели.
Въз основа на горното Конституционният 
съд заключава, че чл. 411а, ал. 1, 2 и 3 НПК 
не са противоконституционни, защото при 
определяне на предмета на специализирания 
наказателен съд няма елементи на извън­
редност.
І.3.1. Относно възможността за разглеждане 
от специализирания наказателен съд на дела 
и за други престъпления, извършени от едно и 
също лице – чл. 411а, ал. 4 НПК
Оспорената разпоредба на чл. 411а, ал. 4 
НПК предвижда, когато срещу едно и също 
лице е повдигнато обвинение за няколко 
престъпления, едно от които е подсъдно на 
специализирания наказателен съд, делото за 
всички престъпления да е подсъдно на този 
съд. Напълно е възможно в хипотезата на 
извършени от дееца няколко престъпления 
преди да има влязла в сила присъда за което 
и да е от тях, престъпленията да не бъдат обе­
динени в едно дело поради различни причини 
и да бъдат разгледани отделно, като делата 
приключат с отделни присъди. Едновремен­
ното разглеждане в едно дело на няколко 
престъпления срещу едно лице е препоръ­
чително с оглед избягването на практически 
затруднения, но не е задължително. Съгласно 
чл. 25, ал. 1 НК и в случаите, когато лицето е 
осъдено с отделни присъди, се прилагат раз­
поредбите на чл. 23 и 24 НК. Кумулирането 
на наложени наказания става с отделен акт 
в самостоятелно производство, като компе­
тентен да се произнесе съгласно чл. 39, ал. 1 
НПК е съдът, постановил присъдата, която 
последна е влязла в сила.
Видовете подсъдност имат голямо значение 
за правилното функциониране на правосъ­
дието, защото определят кой от различните 
по степен и територия съдилища е компе­
тентен да разгледа дадено дело като първа 
инстанция. Подсъдните на конкретния съд 
наказателни дела се определят от кръга на 
неговата компетентност. Така чл. 35, ал. 1, 2 
и 3 НПК очертават подсъдността на общите 
съдилища, които разглеждат наказателни дела; 
чл. 396 НПК определя подсъдността на воен­
ните съдилища, а изброяване на подсъдните 
на специализирания наказателен съд дела се 
съдържа в чл. 411а, ал. 1, 2 и 3 НПК. За во­
енните съдилища е допустимо, при наличието 
на множество престъпления, извършени от 
подсъдимия, делото да се разгледа от тези 
съдилища, без да се наруши или да се раз­
шири компетентността им, защото критерият 
за определяне на подсъдността на военните 
съдилища е престъпленията да са извършени 
от военнослужещи, които имат това качество 
по Закона за отбраната и въоръжените сили 
на Република България (ДВ, бр. 112 от 1995 г.).
Предметната подсъдност на специализира­
ния наказателен съд, за разлика от военните 
съдилища, е определена по видове престъпле­
ния, които са изчерпателно изброени. От това 
следва, че специализираният наказателен съд 
не е компетентен да разглежда дела за прес­
тъпления, извършени от същите лица, но за 
престъпления, непосочени в чл. 411а, ал. 1 и 2 
НПК. Да се приеме обратното означава мате­
риалната компетентност на специализирания 
наказателен съд да бъде неясна и неопределена, 
защото ще надхвърли включените в предмета 
му престъпления. Обединяването на дела за 
множество престъпления, извършени от едно 
лице, е напълно възможно и по отношение на 
специализирания наказателен съд, но само в 
случаите, когато всички, извършени от подсъ­
димия престъпления, са измежду изброените 
в чл. 411а, ал. 1 и 2 НПК.