Държавен вестник, бр. 101, 2015 г., стр. 87

БРОЙ  101	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  87  
на нарастващите дисбаланси в достъпа на 
населението до болнична помощ и свръх-
концентрацията на болнични мощности в 
определени центрове чрез механизмите на 
Националната здравна карта и въвеждане на 
ефективна регулация на процеса на разкриване 
на нови болници и болнични структури, как-
то и стимули за окрупняване на болничните 
субекти чрез различни форми на обединения. 
Изключително високият брой лечебни заве-
дения, много от които са специализирани и/
или с малък капацитет, очертава значителен 
потенциал за консолидиране в сектора на 
основата на ефикасност и качество.
Основна цел на консолидацията в сектора 
е осигуряване на условия за осигуряване на 
пациентите на едно място и под един покрив 
на възможно най-голям обхват медицински 
услуги. Освен възможностите за коплексно 
обслужване на пациентите, тази консолидация 
ще осигури максимално ефективно използване 
на болничния капацитет.
Консолидирането на сектора следва да се 
реализира на базата на задължителна Наци-
онална здравна карта, чрез която на терито-
рията на всяка област да бъдат планирани 
необходимите основни болнични дейности, 
съответстващи на потребностите на обслужва-
ното население. На регионално и национално 
ниво ще се планират високотехнологични 
болнични дейности и апаратура, осигуряващи 
най-високо ниво на болнично лечение. 
Основна цел на планирането следва да бъде 
осигуряването на всеки български гражданин 
на гарантиран „път“ за достъп на всични нива 
на єерархичната болнична структура. 
Чрез механизмите на регулация следва да 
се преустанови продължаващото увеличаване 
на броя болнични заведения и легла, което 
сега допълнително засилва индивидуалните 
стимули да се „произвежда“ повече и ограни-
чава способността, на която и да е болница, 
да се възползва от икономията на мащаба. 
Друга важна стъпка за повишаване на 
ефективността на болния сектор е даването 
на възможност на купувача на здравни ус-
луги (НЗОК) да сключва избирателно, но на 
базата на обективни и прозрачни критерии, 
договорите си с болниците, тъй като това ще 
задължи болниците да доказват, че техните 
медицински услуги осигуряват необходимото 
качество срещу цената, заплащана с общест-
вени пари. 
Реформите за повишаване на ефективност-
та в болниците трябва да бъдат съпроводени 
и от усилия за подобряване на качеството 
на предоставяните услуги. Основните ин-
струменти за гарантиране на качеството на 
болничната помощ – медицинските стандарти 
и акредитацията, следва непрекъснато да се 
усъвършенстват и да се използват пълноценно. 
С особен приоритет е създаването на връзка 
между разплащанията с болниците и инфор-
мацията за качеството на техните услуги. 
Разработването на показатели за изпълнение, 
които подлежат на редовно наблюдение и опо-
вестяване, в това число на показатели, които 
отразяват удовлетворението на пациентите, 
представляват ключов принос за подобрява-
нето на качеството в болничния сектор. 
В допълнение към създаването на среда със 
стимули за предоставяне на висококачествени 
услуги болничният сектор се нуждае също 
така и от значителни инвестиции. Необхо-
димо е да се интервенира във въвеждане на 
нови технологии и иновации, които ще дадат 
възможност за ранна диагностика и безопас-
но и ефикасно лечение на все по-голям брой 
заболявания.
За да се избегне дублирането на услуги в 
публичния сектор, ще са необходими по-смели 
действия, които да създадат стимули за подо-
бряване на координацията и окрупняване на 
лечебните заведения. В райони с по-голяма 
гъстота на лечебни заведения следва да се 
обмисли интегрирането на публичните бол-
ници в конкуриращи се мрежи/обединения. 
Тези мрежи, състоящи се от болници на раз-
лични нива, трябва да осигуряват комплексно 
обслужване на болните и да бъдат напълно 
отговорни за своите финансови резултати. В 
области с по-малка гъстота окрупняването 
и координацията ще изискват по-активни 
интервенции, свързани с въвеждане на изис-
квания за гарантиране на възможностите за 
комплексно лечение като условие за достъп 
до публични ресурси.
Консолидирането на болничните услуги 
трябва да се осъществява паралелно с из-
пълнението на междусекторна стратегия за 
продължителни медицински грижи. Много 
малки и неефективни болници за активно 
лечение биха могли да бъдат преустроени в 
центрове за дългосрочни грижи, които да оси-
гуряват цяла гама от социални и медицински 
грижи, в т.ч. на мобилни медицински грижи, 
на амбулаторни услуги, физиотерапия, услуги 
за дневни грижи и в известна степен грижи 
за отдих и палиативни грижи (предоставяни 
както на място, така и в домашна среда). 
Увеличаване на броя на лечебните заведения 
за дългосрочни грижи, усъвършенстването 
на социалните услуги и подобряването на 
грижите в домашни условия ще позволи на 
болниците за активно лечение да фокусират 
вниманието си върху основната си дейност и 
по този начин ще допринесе за повишаване на 
ефективността на болничния сектор като цяло.
Политиките за развитие на сектора на 
първичната медицинска помощ, както и раз-
витието на системата за спешна медицинска 
помощ, също следва да се разглеждат като 
задължителен елемент на реформата на бол-
ничната помощ.