Държавен вестник, бр. 50, 2024 г., стр. 76

СТР.  76	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  50
и леко намаление за лекарите (29 717 лекари30) 
и които се различават от европейската норма, 
като обикновено в националните здравни сис­
теми има повече медицински сестри, откол­
кото лекари. С 4,4 медицински сестри на 1000 
души население31, заедно с Латвия и Гърция, 
България е една от страните в ЕС с най-ниска 
осигуреност с медицински сестри. Няколко 
фактора допринасят за този недостиг на ме­
дицински сестри, включително малкият брой 
завършили медицински сестри (6,9 на 100 000 
души население, вторият най-нисък в ЕС след 
Румъния32), намаляване на броя на обучени 
медицински сестри поради емиграция, заста­
ряващата работна сила (средната възраст на 
медицинските сестри е над 50 години, а 53,6 % 
от лекарите са над 55 години) и недоволството 
от заплатите, което води до емиграция или 
промяна на работата. Емиграцията на млади 
лекари и медицински сестри и застаряването 
на всички медицински специалисти – особено 
изразено при медицинските сестри и общо­
практикуващите лекари – е реална заплаха за 
здравната система. 
СЗО ще подкрепи България с технически 
и стратегически съвети за справяне с това 
предизвикателство, свързано с работната сила 
в здравеопазването. 
Е. Готовност за извънредни ситуации и 
пандемии
България е на второ място в света по 
смъртност на глава от населението по време 
на пандемията COVID-19, отстъпвайки само 
на Перу, въпреки че е на трето място в ЕС по 
брой на леглата за болнично лечение. СЗО ще 
положи конкретни усилия за подпомагане на 
българските власти в областта на готовността 
за извънредни ситуации в здравеопазването, 
епидемиологията, наблюдението, ранното 
предупреждение и по отношение на лечението 
на инфекциозните и зоонозните болести в 
рамките на континуума „Едно здраве“. СЗО 
ще подкрепи готовността на България за 
извънредни ситуации чрез обучение по ин­
струмента на СЗО за междусекторно картог­
рафиране на здравната сигурност (CMAP) и 
укрепване на капацитета на здравните власти 
да го използват. Направени са първите стъпки 
с национален семинар, проведен от екип на 
СЗО през октомври 2023 г. във Велинград в 
сътрудничество между общественото здравео­
пазване и отбраната за засилване на готовността 
за спешни здравни ситуации с представители 
на Министерството на здравеопазването, На­
30 https://www.nsi.bg/sites/default/files/files/data/
timeseries/Zdr_2.2.1_MK.xls
31 https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/
index.php?title=Healthcare_personnel_statistics_-_
nursing _and_caring _ professionals#Healthcare_
personnel_.E2.80.93_nurses
32 https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/
index.php?title=Healthcare_personnel_statistics_-_
nursing _and_caring _ professionals#Healthcare_
personnel_.E2.80.93_nurses
ционалния център по заразни и паразитни 
болести, регионалните здравни инспекции и 
представители на Министерството на отбраната.
Антимикробната резистентност също е 
глобална заплаха, която българските власти 
са готови да приемат и да се справят с нея, а 
СЗО ще подкрепи приемането и прилагането 
на национална стратегия за АМР. 
СЗО също така непрекъснато ще подкрепя 
правителството на България в развитието на 
спешните медицински услуги, включително в 
развитието на оказването на спешна медицинска 
помощ с въздухоплавателни средства. СЗО ще 
подкрепи чрез координиране и предаване на 
най-добрия международен опит и експертиза 
в тази област от мрежата от екипи за спешна 
медицинска помощ на СЗО (EMT) и извън нея 
за непрекъснато развитие и оптимизиране на 
системата. Ако България счете за необходи­
мо, СЗО ще подкрепи и сертифицирането на 
български екип за участие в предоставяне на 
спешна медицинска помощ в глобален мащаб.
Непрекъснатият приток на бежанци също 
ще бъде област, в която СЗО ще работи в 
подкрепа на българските власти. 
F. Неинфекциозни болести и рискови фак­
тори
Почти половината от всички смъртни слу­
чаи в България се дължат на поведенчески 
рискови фактори, включително тютюнопушене, 
нездравословно хранене, консумация на ал­
кохол и ниска физическа активност. Въпреки 
че напоследък България постигна известен 
напредък в контрола на тютюнопушенето, то 
продължава да бъде основен проблем за общест­
веното здраве. Процентът на тютюнопушене 
сред възрастните е най-висок в ЕС, като през 
2019 г. почти един от всеки трима възрастни 
(29 %) пуши ежедневно. Тютюнопушенето сред 
тийнейджърите – 32 %, също представлява 
сериозен проблем, особено сред момичетата: 
около 38 % от 15-годишните момичета съоб­
щават, че са пушили през последния месец 
през 2018 г. – най-високият процент в ЕС за 
момичетата – в сравнение с 26 % от момчетата. 
Консумацията на алкохол сред възрастните в 
България през 2019 г. (11,4 литра на глава от 
населението) е по-висока от средната за ЕС 
(10,1 литра) и се е увеличила през последното 
десетилетие. Консумацията на алкохол сред 
подрастващите също е обезпокоителна: делът 
на 15-годишните, които съобщават, че са се 
напивали повече от веднъж в живота си, е 
сред най-високите в ЕС през 2018 г. (30 % в 
България в сравнение със средна стойност за 
ЕС от 22 %).33
За разлика от тенденциите в ЕС предотврати­
мата смъртност (смъртните случаи по причини, 
които могат да бъдат избегнати чрез политики 
в областта на общественото здраве) в Бълга­
рия се е увеличила между 2001 и 2020 г. През 
33 България: здравен профил на страната 2021 | 
ЧЕТЕТЕ онлайн (oecd-ilibrary.org)