Държавен вестник, бр. 2, 2021 г., стр. 18

СТР.  18	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  2
водеща до професионална неудовлетвореност 
на първите и разочарование и оттегляне от 
българските висши училища на вторите. 
Невъзможността на съществуващите образо­
вателни методи да развият компетентности, 
необходими на много бързо развиващите се 
технологии в производствената и обслужващата 
сфера, пораждат съмнения във възможности-­
те на университетите да предложат адекватно 
висше образование. Съществуващият план за 
действие на ЕК в областта на цифровото об­
разование цели образованието да помогне да 
се предоставят на младите хора възможности 
да изразяват идеите си и да се ангажират, да 
участват и да оформят бъдещето на една Евро­
па, чиито характерни черти са демокрацията, 
солидарността и приобщаването.
Основни предизвикателства, свързани с 
липсата на съответствие с потребностите на 
дигиталното поколение и компетентностите, 
необходими за успешна реализация в услови­
ята на технологична революция:
1) Образователните системи се затрудня­
ват да се приспособят към бързите промени 
в технологиите – не само що се отнася до 
начина на използване на технологиите, но и 
до преподаването на уменията за работа с тях 
и обучението на преподавателите.
2) Липса на методи за оценка на цифро­
вите умения.
3) Съществуващата образователна система 
не подкрепя (от ранна възраст и през целия 
живот) добре балансиран набор от умения 
и компетентности, които да насочват граж­
даните към полезно взаимодействие между 
съответните цифрови и житейски умения, 
както и към ключови компетентности (и по-
специално личностни, социални и предпри­
емачески умения).
4) Цифровата трансформация на производ­
ствените и обслужващите технологии не е съ­
проводена от образователна реформа, която да 
позволи на гражданите да осъществят прехода 
към нови професионални и социални роли.
5) Гражданите не са подготвени за учене 
през целия живот в свят, който все по-бързо 
се променя и все повече се цифровизира.
6) Широколентовите мрежи с много висок 
капацитет, киберсигурността и изкуственият 
интелект все още не са основа на бъдещите 
форми на образование и обучение.
7) Масова липса на елементарни умения 
по защита на информацията за избягване на 
риска от измами и фалшиви новини онлайн 
и в социалните мрежи.
2.11 Недостатъчна подкрепа и недостатъч­
но развитие на научните изследвания като 
съставна част от висшето образование
В сравнително голям дял от висшите учи­
лища в България липсва необходимата кри­
тична маса от изследователи и от материална 
база, които биха осигурили провеждането на 
фундаментални научни и научно-приложни 
изследвания в съответствие с най-високи и 
международно признати академични стан­
дарти. Основните причини могат да бъдат 
открити в затрудненията след 1989 г. – ниско 
финансиране за научни изследвания и обра­
зование, нисък престиж на изследователската 
и преподавателската професия в обществото, 
затруднения за пълноценно участие в меж­
дународния обмен на научни идеи и т.н. Но 
с годините се натрупаха и някои вътрешни 
за висшето образование негативни нагласи и 
явления. Заслужава да се отбележат: заниже­
ните изисквания за академично израстване 
в много висши училища, които доведоха до 
„девалвиране“ на академичните звания; пуб­
ликуването на статии в маргинални издания 
с единствена цел да се натрупа необходимата 
бройка за следващата стъпка в академичната 
йерархия; толерирането на практики, които 
граничат със или са директни форми на пла­
гиатство и др.
Задача на държавните структури и на 
ръководствата на висшите училища е да 
променят тези негативни тенденции и да 
стимулират развитието на международно 
разпознаваема и обществено полезна научна 
дейност във висшите училища. Важни стъпки 
бяха направени в тази посока през периода 
2014 – 2020 г.: чрез ОПНОИР и НПКНИ е 
осигурено финансиране на водещи научни 
центрове със съвременна материална база, 
въведени са национални научни програми по 
важни за обществото проблеми, система за 
оценка на научната дейност на висшите учи­
лища чрез обективни показатели, обективни 
критерии за допустимост на участниците в 
конкурсите за научни степени и академични 
длъжности. Тези положителни промени вече 
дават резултати – научната продукция на 
висшите училища започна забележимо да 
нараства през последните години, както може 
да се види от ежегодните издания на рейтин­
говата система на ВУ в Република България. 
Но остават важни предизвикателства, които 
изискват системни мерки за реализиране на 
пълния потенциал на българските учени в 
системата на висшето образование в полза 
на обществото и икономиката.
Основни предизвикателства, свързани с 
повишаване на подкрепата и развитието на 
научните изследвания като съставна част от 
висшето образование:
1) Необходимост от включване на изсле­
дователската дейност като съставна част на 
обучителния процес чрез нейните разно­
образни форми – провеждане на експеримен­
ти, теоретично и компютърно моделиране, 
проектиране и реализация на прототипи, 
комуникиране за специализирана и неспеци­
ализирана аудитория и др.