Държавен вестник, бр. 79, 2018 г., стр. 191

БРОЙ  79	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  191  
3.3.6.3.2. Клиничният преглед за оценка на 
оперативния риск също е неотменен, по прави-
ло ускорено протичащ диагностичен процес, и 
включва следните основни компоненти:
3.3.6.3.2.1. анамнеза, насочена към уточня-
ване на минали заболявания, придружаваща 
патология и повлияване на общото състояние 
от основното заболяване, имащи значение за 
правилна оценка на оперативния риск, за вида 
и обема на предоперативната подготовка, с цел 
максимално подобряване на кондицията на 
пациента и осигуряване на успешен и безпроб­
лемен завършек на неврохирургичната намеса;
3.3.6.3.2.2. физикален преглед, насочен към 
установяване на данни за здравното състояние 
на пациента, за наличието на придружаващи 
заболявания, повлияване на статуса от основ-
ното заболяване или от минали страдания;
3.3.6.3.2.3. назначаване и провеждане на 
лабораторни тестове, инструментални изслед-
вания и консултации със специалисти от други 
специалности, за да се обективизира здравното 
състояние на пациента, с оглед правилната 
оценка на оперативния риск.
3.3.6.3.3. Стандартният клиничен преглед за 
оценка на оперативния риск включва задължи-
телни консултации с кардиолог, а за деца до 18 
години – с педиатър. Този процес завършва с 
преданестезиологичен преглед/консултация с 
оценка на оперативния риск по скалата на ASA 
(American Society of Anesthesiologists) или друга 
възприета система, изграждане на становище за 
безопасността, индикациите и контраиндикаци-
ите на предстоящата анестезия, планиране на 
възможните анестетични техники и средствата 
за тяхното провеждане.
3.3.6.3.4. Окончателната преценка на опера-
тивния риск при условия на спешност се прави 
от оператора неврохирург и/или от лекарски 
неврохирургичен колегиум. Тази преценка се 
съгласува с анестезиолог, а при наличие на 
специфични причини – и с други специалисти 
(лекарски консилиум). 
3.3.6.3.5. Заключителната оценка на оператив-
ния риск се съобщава и обсъжда с пациента и 
неговите близки. При отказ от операция заради 
висок оперативен риск е необходимо документи-
ране на това решение в информираното съгласие 
на пациента, както и препоръки за възможното 
поведение и лечение, информация за риска за 
живота, за възможните усложнения, прогноза 
за изхода от болестта, евентуална препоръка за 
оперативно лечение само в условия на спешност.
3.3.6.3.6. При индикации за операция и взе-
мане на решение за извършване на такава се 
изисква назначаване и провеждане на лечебни 
мероприятия – подготовка за операция, с цел 
осигуряване на оптимално здравно състояние 
на пациента и снижаване на оперативния риск. 
Подготовката за операция включва назначе-
ните от консултанти и от неврохирурга лечебни, 
физиотерапевтични и други мероприятия и дейст-
вия с оглед на: предстоящата анестезия – кли-
ничен преглед и подготовка на пациента 
за анестезия, в съответствие с медицинския 
стандарт „Анестезия и интензивно лечение“; 
антиалергична подготовка при анамнестични 
данни и след предходно тестуване; кардиоло-
гична подготовка, лечение на сърдечно-съдови 
заболявания, профилактика на кардиологични 
усложнения; тромбоемболична профилактика 
и лечение; антибактериална профилактика и 
лечение, саниране на придружаващи заболя-
вания и усложнения с възпалителен характер, 
профилактика на сепсис; друга специфична 
подготовка, свързана с предходно заболяване 
на орган или система (дихателна, урогенитал-
на, нервна и др.) или с ендокринно заболяване 
(захарен диабет, тиреотоксикоза и др.).
3.3.7. Хирургично лечение в болнично звено 
по неврохирургия. 
3.3.7.1. Необходими диагностични възмож-
ности:
3.3.7.1.1. клинична лаборатория;
3.3.7.1.2. ЕКГ, ехокардиография;
3.3.7.1.3. рентгенови изследвания: обзорна 
графия на гръден кош, череп, гръбначен стълб, 
крайници;
3.3.7.1.4. компютърна томография, магнитен 
резонанс;
3.3.7.1.5. контрастни рентгенови изследвания 
(ангиографии и др.);
3.3.7.1.6. ултразвуково изследване на: корем, 
гръден кош, ретроперитонеално пространство, 
урогенитална система, щитовидна жлеза, ен-
долуменно;
3.3.7.1.7. доплер-сонографско изследване на 
кръвоносни съдове;
3.3.7.1.8. микробиологична лаборатория, 
включително за изследване на анаероби;
3.3.7.1.9. имунологична лаборатория;
3.3.7.1.10. специализирани изследвания: ту-
морни маркери, изследване на хормони и др.;
3.3.7.1.11. сцинтиграфия;
3.3.7.1.12. специализирани инструментални 
изследвания;
3.3.7.1.13. електроенцефалография;
3.3.7.1.14. електромиография;
3.3.7.1.15. евокирани потенциали и невромо-
ниториране при необходимост;
3.3.7.1.16. миелография;
3.3.7.1.17. интраоперативна диагностика:
3.3.7.1.17.1. рентгенографска (нативна сним-
ка – череп, прешлени и др.);
3.3.7.1.17.2. контрастни рентгенови изследва-
ния (ангиография);
3.3.7.1.17.3. видеоасистирана диагностика;
3.3.7.1.17.4. интраоперативна ехография;
3.3.7.1.17.5. невроендоскопия и невроендоскоп-
ски манипулации по възможност;
3.3.7.1.18. тънкоиглена биопсия и диагнос-
тични пункции – перкутанни, под ехографски 
или КТ-контрол;
3.3.7.1.19. патоморфологична лаборатория 
с възможност за гефрир, цитологична лабо-
ратория.
Допустимо е извършването на биохимични и 
други специализирани лабораторни изследвания, 
инструментални изследвания и консултации 
със специалисти от друго лечебно заведение