Държавен вестник, бр. 14, 2017 г., стр. 6

СТР.  6	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  14
освобождаване (чл. 129, ал. 1 от Конститу-
цията). Последната е правно обвързана като 
насрещна страна да понесе правната промяна 
и с решение да прекрати правоотношението на 
подалия оставка съдия, прокурор или следова-
тел, без да обсъжда мотивите за подаването є, 
а само да установи доколко волеизявлението 
е свободно формирано (в този смисъл вж. 
Решение № 11 от 6.07.1993 г. по к. д. № 15 
от 1993 г. и Решение № 14 от 18.12.2013 г. по 
к. д. № 17 от 2013 г.). 
Процедурата за освобождаване на съдия, 
прокурор или следовател поради подаване на 
оставка е уредена в чл. 166 ЗСВ, като законо-
дателят свързва и изключва приемането є с 
определени предпоставки. В първоначалната 
редакция разпоредбата на чл. 166, ал. 1 ЗСВ 
обвързва подаването на оставка с най-малко 
6-месечно предизвестие и въвежда задължени-
ето в този срок подалите оставка да изготвят 
всички свои актове. Със Закона за изменение и 
допълнение на Закона за съдебната власт (ДВ, 
бр. 33 от 30.04.2009 г.) разпоредбата на чл. 166 
ЗСВ е изменена и допълнена – предизвестието 
по ал. 1 е намалено на едномесечно и е съз-
дадена оспорената нова ал. 3, съгласно която 
съдия, прокурор или следовател не може да 
бъде освободен от длъжност по чл. 165, ал. 1, 
т. 2 (подаване на оставка), ако срещу него е 
образувано дисциплинарно производство за 
налагане на наказание по чл. 308, ал. 1, т. 6 
(дисциплинарно уволнение), до приключване 
на производството. 
Липсват мотиви относно оспорената раз-
поредба както в законопроекта, така и при 
обсъжданията в заседанията на правната 
комисия и в пленарните заседания, видно от 
стенографските дневници. Приемането є от 
Четиридесетото Народно събрание съвпада 
по време със случаите на подали оставки и 
получили обезщетения съдии, прокурори и 
следователи с образувани дисциплинарни про-
изводства с твърдения за използване на схема 
за назначения в съдебната власт. Създаването 
на оспорената разпоредба с оглед на конкрет-
ната ситуация е видно и от обстоятелството, 
че е ограничено само правото на съдия, 
прокурор или следовател да подаде оставка 
при образувано дисциплинарно производство. 
Напълно възможно е обаче при наличието 
на такова производство освобождаването им 
от длъжност да се извърши на други консти-
туционни основания – навършване на 65-го-
дишна възраст или настъпване на трайната 
фактическа невъзможност за изпълнение на 
задълженията.
Оспорената разпоредба е изменена с § 45 от 
Закона за изменение и допълнение на Закона 
за съдебната власт (ДВ, бр. 1 от 4.01.2011 г.), 
като са заличени думите „за налагане на дис-
циплинарно наказание по чл. 308, ал. 1, т. 6“. 
Понастоящем всяко образувано преди подава-
нето на оставка дисциплинарно производство 
против съдия, прокурор или следовател е 
абсолютна процесуална пречка за освобож-
даването им от длъжност, независимо как и 
кога производството ще приключи.
Основните цели на дисциплинарното про-
изводство, уредено в чл. 308 и сл. ЗСВ, е 
постигане на добро функциониране на съдеб-
ната власт, превантивното въздействие върху 
всички съдии, прокурори и следователи и 
дисциплинарно наказване на тези от тях, ко-
ито са неспособни да изпълняват публичните 
си задължения или ги изпълняват по начин, 
уронващ престижа на съдебната власт.
Дисциплинарното наказание „дисципли-
нарно освобождаване от длъжност“ (чл. 165, 
ал. 1, т. 5 ЗСВ) представлява най-тежкото 
дисциплинарно наказание, което се налага 
на съдия, прокурор или следовател при ус-
тановени и доказани нарушения по чл. 129, 
ал. 3, т. 5 от Конституцията след провеждане 
на законово регламентирано дисциплинарно 
производство пред Висшия съдебен съвет, 
чието решение подлежи на двуинстанционно 
разглеждане от Върховния администрати-
вен съд. Наред с него законът установява 
и други по-леки дисциплинарни наказания: 
забележка, намаляване на основното трудово 
възнаграждение, понижаване в ранг или в 
длъжност, освобождаване от длъжност като 
административен ръководител или заместник 
на административен ръководител. Те нямат 
за последица освобождаване от органите на 
съдебната власт, но до приключване на дис-
циплинарното производство с влязло в сила 
решение не е известно какво дисциплинарно 
наказание ще бъде наложено и дали въобще 
ще бъде наложено.
И в двата случая на освобождаване от 
длъжност на съдия, прокурор или следова-
тел – поради подаване на оставка или поради 
дисциплинарно освобождаване, се постига 
един и същи правен ефект – прекратява се пра-
воотношението им и те напускат съответния 
орган на съдебна власт – в първия случай като 
резултат от доброволно решение и свободно 
волеизявление, а във втория – като последица 
от налагане на най-тежката дисциплинарна 
санкция. Ако започналото дисциплинарно 
производство бъде изместено от подадената 
след образуването му оставка на съдия, про-
курор или следовател, като конституционно 
и законово уреден механизъм за опазване на 
техния авторитет и на авторитета на съдеб-
ната власт произведеният правен ефект на 
освобождаване от длъжност е идентичен.
Дисциплинарното освобождаване от длъж-
ност на съдия, прокурор или следовател 
има освен общите за всички дисциплинарно 
уволнени лица неблагоприятни правни по-