Държавен вестник, бр. 61, 2022 г., стр. 18

СТР.  18	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  61
органи, между които и МС, и министъра на 
финансите. В допълнение, следва да се взе­
мат предвид и изложените съображения в 
Решение № 4 от 2015 г., които се поддържат 
и сега, че „...Народното събрание поначало 
предвижда възможността по законодателен 
път в годишните държавни бюджети (с изклю­
чение на бюджетната 2014 г.) при недостиг на 
средства от наличности по сметки от пред­
ходни години неизпълнението на приходите 
от дейността на органите на съдебната власт 
да се компенсира с допълнителна субсидия от 
централния бюджет. Изпълнявайки бюджет­
ната си прерогатива, Народното събрание е 
възприемало въвеждането на допълнителни 
гаранции за изпълнение на приетия бюджет 
на съдебната власт като елемент от конститу­
ционното си задължение да осигури нейната 
независимост и бюджетна самостоятелност в 
изпълнение на изискванията на чл. 117, ал. 2 
и 3 от Основния закон.“ Винаги е по-добре 
всяка държавна институция, осъществяваща 
една или друга държавна функция, и в този 
смисъл – предлагаща „публична услуга“, да 
разполага с повече финансови ресурси, както 
и с повече материални активи и необходимия 
и подходящ професионален потенциал, но 
това, с което държавата реално се разпорежда, 
е единствено разполагаемият ресурс, който 
трябва да следва възприетите приоритети 
и да осигури реализацията на държавните 
политики съобразно обективните фактори 
и предизвикателства в национален и в све­
товен план. 
Най-после, по отношение на процедурата 
за приемането на ЗДБ на РБ за 2022 г. се 
налага следното уточнение: 
Участието на ВСС (представляван най-чес­
то от представляващия ВСС или друг член на 
пленума на ВСС) в обсъждането на внесения 
от него проект на бюджет за съдебната власт 
за съответната година в постоянните комисии 
на НС (преди всичко Комисията по бюджет 
и финанси и Комисията по правни въпро­
си/Комисията по конституционни и правни 
въпроси) е трайна практика и обсъждането 
на проекта на бюджет за 2022 г. не прави 
изключение (участието на представител на 
ВСС е отразено в протокола от заседанието 
на Комисията по конституционни и правни 
въпроси, проведено на 4 февруари 2022 г.). 
Обстоятелството, че промяната в проекта на 
бюджет на съдебната власт, внесен от МС 
в НС като част от проекта на ЗДБ на РБ 
за 2022 г., във вида, в който е предоставен 
от ВСС, е направена при второто гласуване 
на проекта въз основа на предложение на 
народни представители между първото и 
второто му четене, не води до нарушаване на 
конституционно установения ред за приемане 
на законите от НС с две гласувания (чл. 88, 
ал. 1 от Основния закон). Конституционни­
ят съд има трайно установена практика, че 
направените от народните представители 
предложения за промени в разглеждан от НС 
проект на закон между двете гласувания и в 
съответствие с неговия обхват и принципи 
не са „специфична форма на законодателна 
инициатива“ (Решение № 4 от 2015 г.). Така 
направени, предложенията са реализация 
на съществено правомощие на народните 
представители в пълно съответствие с въз­
приетата парламентарна форма на управле­
ние; поради това си естество те се гласуват 
само веднъж – на второ четене на въпросния 
проект, което не противоречи на разума на 
конституционно установения ред за приемане 
на законите.
В допълнение на обсъденото дотук, с ог­
лед на произнасянето в това производство е 
необходимо да се отдели внимание на още 
един въпрос – този относно програмното бю­
джетиране. Причините за това са най-малко 
две – първо, защото въпросът е засегнат в 
изказванията на народните представители 
при обсъждането на проекта на ЗДБ на РБ 
за 2022 г. както от постоянните комисии, 
по-конкретно от Комисията по конститу­
ционни и правни въпроси (ККПВ) на засе­
дание преди първото му гласуване от НС, 
като се отбелязва включително, че неговото 
въвеждане за съдебната власт е и измерение 
на продължаващата реформа на системата 
(протокол от заседанието на комисията, про­
ведено на 4 февруари 2022 г. при обсъждане 
на бюджета на съдебната власт в частност), 
така и в пленарното заседание при неговото 
второ гласуване от НС (протокол от заседа­
нието на 47-ото НС, проведено на 23 и 24 
февруари 2022 г.); второ, както бе посочено 
вече в началото на мотивите, държавният 
бюджет, от който бюджетът на съдебната 
власт е част, представлява и средство за ус­
тановяване на ред и контрол в публичните 
финанси и националното стопанство като 
цяло, което налага допълнителен поглед към 
независимостта като основополагащ консти­
туционен принцип, и през призмата на тази 
характеристика на бюджета. 
Независимостта на съдебната власт пред­
ставлява сериозно предизвикателство пред 
бюджетирането в тази отделена и автономна 
система и това е валидно и за модела, кой­
то предоставя правомощие за значително 
включване в този процес на един независим 
съдебен съвет, какъвто в настоящия случай е 
ВСС. В контекста на бюджета като годишен 
финансов план на държавата независимостта 
на съдебната власт следва да бъде разглежда­
на като средство за постигане на цел, която 
се отнася до финансови средства. Не само 
когато се намаляват бюджетните средства на 
съдебната власт от законодателната и изпъл­
нителната власт, но и когато те се въздържат