Държавен вестник, бр. 42, 2005 г., стр. 35

Б Р О Й  42
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  35
планиране се нуждаят от специална подкрепа. По-
скоро възможностите се крият в целенасочена енер-
гийна политика, ориентирана към тази на ЕС.
Определен проблем за заетостта и икономичес-
кото развитие на Северозападен район за планира-
не ще породи затварянето на някои блокове на АЕЦ
„Козлодуй“. Необходимо е своевременно да се
потърсят алтернативи за част от освободената ра-
ботна сила в района, които да се подкрепят с изп-
реварващи действия от страна на регионалната
политика за стимулиране на предприемачество,
преквалификация на работната сила и приобщава-
нето є към пазара на труда.
Достъпът до чисти и надеждни енергийни
източници на конкурентни цени е важен фак-
тор за конкурентоспособността на регионите.
Първичното производство на енергия обаче не
може да задоволи потреблението на повечето
страни членки и още повече на кохезионните
страни, които внасят повече от 80% от потре-
бяваното количество енергия. България е енер-
гийно силно зависима, защото внася повече от
70 % от първичните си енергийни ресурси.
Единственият значим местен енергиен ресурс
са нискокачествени лигнитни въглища, при това
с високо съдържание на сяра. Разчита се пре-
димно на вносни руски горива – петрол, приро-
ден газ, качествени въглища и ядрено гориво.
Тази структура на енергийния баланс буди тре-
вога както от гледна точка на сигурността на
енергоснабдяването, така и за замърсяването
на околната среда. Освен това не би могло да се
очаква българската икономика да бъде конку-
рентоспособна, след като изразходва 10 пъти
повече енергия за единица БВП, отколкото за-
падноевропейската и два до три пъти повече от
средноевропейските. Още по-тревожно е, че до-
като при всички други страни е налице устой-
чива тенденция към намаляване, българската
икономика, в т.ч. икономиката на районите,
продължава да се колебае около достигнатите
най-високи стойности.
Значителен потенциал за подобряване си-
гурността на енергоснабдяването представлява
използване на възловото географско положе-
ние на България за все по-голям транзит на
руски и азиатски ресурси (природен газ, пет-
рол и електроенергия) към запад и юг, както и
на възможността за разнообразяване на източ-
ниците и доставчиците на енергоресурси. Ако
в бъдеще се изградят газопроводи от Централ-
на Азия до България и по-нататък за Централ-
на Европа, страната ни може се превърне в
алтернативен коридор Изток – Запад, който да
диверсифицира зависимостта на Западна Ев-
ропа от вносен природен газ.
Увеличаване дела на енергийното производст-
во от възобновяеми енергийни източници в на-
ционалния енергиен баланс с прилагане на префе-
ренциална политика за тяхното развитие интегри-
ра усилията за подобряване състоянието на окол-
ната среда и енергийната ефективност като цяло.
Възможности за използване на възобновяеми енер-
гийни източници съществуват във всички райони
за планиране, като най-благоприятни са в Се-
вероизточен, Южен централен, Югозападен район
за планиране.
1.4.7. Транспортна инфраструктура и
транспортен достъп
Транспортната инфраструктура е с определя-
що значение за регионалното развитие и основен
фактор за конкурентоспособност и сближаване.
Пътна мрежа
Общата дължина на пътната мрежа в България
е 37 295,7 км14, със средна гъстота 0,33 км/км2,
което е по-малко от половината от равнището на
този показател за ЕС15, и по-ниска от тази за реги-
оните по Цел 1, която е около две трети от средната
за ЕС15.
Разпределението на пътната мрежа показва
нисък относителен дял на автомагистралните мре-
жи и първокласните пътища в страната, което не
стимулира нарастването на транзитния трафик и
междурегионалните връзки.
Таблица 6.  Изграденост на пътната мрежа
Райони за планиране
Гъстота на
пътната
мрежа, общо
Отн. дял на
АМ и път I кл.
от общото за
района
Отн. дял на ас-
фалт. пътища от
общото за района
Отн. дял на АМ и
път I клас в ра-
йона от общото за
РБ
(км/1000км2)
(%)
(%)
(%)
Р България
336.0
9.0
88.5
100
Северозападен район
319.4
5.2
87.6
5.3
Северен централен район
356.2
8.7
92.9
16.6
Североизточен район
358.3
9.3
90.0
20.0
Югоизточен район
299.6
10.9
90.8
14.4
Южен централен район
330.5
7.9
86.8
21.7
Югозападен район
338.7
10.7
84.0
22.0
 14 В текста е използвана статистическа информация от Национална ИСПА стратегия „Транспорт“, разработена от
Министерството на транспорта и съобщенията през август 2003 г.