Държавен вестник, бр. 25, 2021 г., стр. 4

СТР.  4	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  25
но участие на народните представители се 
запазват представителността и ролята на 
Народното събрание в държавата в условията 
на пандемия по отношение на отчетността 
на изпълнителната власт и осъществяване на 
контрола върху нея от страна на парламента. 
Също така според ДАЕУ с Решението от 
6 ноември 2020 г. не е нарушена конституци­
онната разпоредба на чл. 81, ал. 3 от Консти­
туцията, която изисква гласуването да е лично 
и явно. Поддържа се, че гласуването е личен 
акт, чрез който се изразява непосредствено 
лична воля, в който смисъл е и тълкувателно 
решение на съда № 8 от 5 юни 2003 г. по к.д. 
№ 6 от 2003 г. Изложени са съображения, че 
независимо от вида и избрания начин на гласу­
ване правото на всеки народен представител да 
участва в него е лично конституционно право, 
което е недопустимо да бъде упражнявано от 
другиго. Оспореното решение, като предвижда 
лично гласуване от народния представител, е 
съобразено с изискванията на чл. 81, ал. 3 от 
Конституцията и чл. 66, ал. 1 и 2 от ПОДНС. 
Изразено е и разбирането, че „съдържанието 
на гласуването – лично“ трябва да се отграни­
чава от техническите способи за извършването 
му, каквито са видеоконферентната връзка, 
електронната поща, гласуване с пускане на 
бюлетина и други технически способи.
В становището се подчертава, че възпри­
етите с т. 5, 6 и 7 от решението способи за 
електронна идентификация и електронни 
изявления (гласуване) на народните предста­
вители не налагат извод за противоречие с 
Конституцията. Отбелязва се, че политиката 
на Европейския съюз и нейното отражение в 
националните политики и законодателство на 
държавите членки цели създаването на мно­
жество различни механизми за реализиране 
на обществените отношения в електронна 
среда, чрез които се постига извършване на 
правни и фактически действия неприсъствено 
и приравняването им ex lege на извършваните 
присъствено. Европейският парламент още 
от 26.03.2020 г. преминава към дистанци­
онни заседания чрез специална система за 
видеовръзка и обявява временни правила за 
дистанционно участие и гласуване.
В становището на ДАЕУ се приема, че 
Решението от 6 ноември 2020 г. не проти­
воречи на чл. 6, ал. 2 от Конституцията, за­
щото се отнася само до изрично определена 
нововъзникнала категория лица – народни 
представители, поставени превантивно под 
изолация или карантина заради COVID-19, 
поради което няма как да третира по същия 
начин и останалите народни представители, 
намиращи се в друго положение, още повече, 
че за тях няма възникнала необходимост от 
прилагане на извънредната мярка и съответно 
за тях следва да се прилага съществуващият 
общ ред.
доверието в парламентаризма като основна 
конституционна ценност – закрепена в чл. 1, 
ал. 1 от Конституцията.
Втората група включва становището на 
Държавна агенция „Електронно управление“ 
(ДАЕУ) и правните мнения на проф. д-р 
Снежана Начева и на доц. д-р Атанас Славов, 
които приемат, че искането е неоснователно. 
Според Държавна агенция „Електронно 
управление“ с оспореното решение не е 
нарушена разпоредбата на чл. 81, ал. 1 – 3 
от Конституцията, защото тя не урежда в 
детайли организацията на дейността на На­
родното събрание, а му поверява да регулира 
собствената си процедура. В този смисъл е 
и конституционната разпоредба на чл. 73, 
според която организацията и дейността на 
НС се осъществяват съгласно Конституцията 
и правилник, приет от него. Поддържа се, че 
оспореното решение урежда въпроси, които не 
са намерили разрешение в ПОДНС, какъвто 
е случаят, свързан с невъзможност народните 
представители физически да присъстват на 
пленарните заседания заради поставянето им 
под задължителна изолация или карантина 
поради COVID-19. Като нормативно решение, 
прието на основание § 2 от ПОДНС, по въпро­
си, които не са уредени в правилника, то не 
противоречи на Конституцията. В подкрепа 
на този извод се сочи съответствието между 
§ 4 от ПОДНС и т. 5 и 6 от Решението по 
отношение на конституционното изискване за 
присъствие и гласуване от народните пред­
ставители, регистрирани за участие, вклю­
чително дистанционно, в пленарно заседание 
на Народното събрание. В становището се 
поддържа, че оспореното решение е съобра­
зено и с чл. 2 ПОДНС, който предвижда НС 
при изключителни обстоятелства да заседава 
не в своята сграда, а на друго място. С по­
зоваване на решението на Конституционния 
съд по к.д. № 7 от 2020 г. се поддържа, че 
извънредната епидемична обстановка пред­
ставлява изключително обстоятелство, което 
е основание да се приеме дистанционното 
участие на народните представители в пле­
нарните заседания на Народното събрание. 
Твърди се, че с оспореното решение е уредено 
изключение от обичайния начин на заседава­
не, като е допуснато ограничен кръг народни 
представители по здравословни причини да 
участват в пленарни заседания от мястото, 
където са задължени да пребивават по време 
на заседанието, докато мнозинството от на­
родни представители присъстват физически 
в пленарната зала. Според ДАЕУ не е било 
наложително да се изменя ПОДНС, тъй като 
с оспореното решение е търсено разрешение 
на конкретен извънреден временен проблем 
в организацията на дейността на Народното 
събрание. С възможността за дистанцион­