Държавен вестник, бр. 51, 2006 г., стр. 104

С Т Р .  104
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  51
лични стойности на налягане и различни контрол-
ни параметри на системата, както и в зависимост
от потоците.
4.1.1. Могат да се използват различен тип раз-
ходомери, например калибрирана тръба на Венту-
ри, ламинарен разходомер, калибриран измерител
от турбинен тип при условие, че те са динамични
измервателни системи и отговорят на изисквани-
ята по т. 4.2.2 и 4.2.3 от част 1.
4.1.2. В следващите точки са описани подроб-
ности относно методите за калибриране на нагне-
тателна помпа (PDP) и тръба на Вентури с крити-
чен поток (CFV), като се използва ламинарен раз-
ходомер, който осигурява изискваната точност при
статистическа проверка на достоверността на ка-
либрирането.
4.2. Калибриране на нагнетателната помпа
(PDP)
4.2.1. Процедурата за калибрирането на нагне-
тателната помпа (PDP) включва оборудването,
схемата за изпитване и различните параметри,
които се измерват, за да се определи дебитът на
помпата на системата (CVS). Всички параметри,
свързани с помпата, се измерват едновременно с
параметрите, отнасящи се до разходомера, свър-
зан последователно с помпата. Изчисленият де-
бит (в m3/min на входа на помпата при абсолютно
налягане и температура) може да се изобрази в
сравнение с корелационна функция, чиято стой-
ност се определя от специфична комбинация от
параметрите на помпата. Определя се линейното
уравнение, даващо връзката между дебита на пом-
пата и корелационната функция. В случай на сис-
темата (CVS) с многостепенно задвижване се из-
вършва калибриране за всеки използван обхват.
4.2.2. Процедурата за калибриране се основава
на измерването на абсолютните стойности на па-
раметрите на помпата и разходомера, свързани с
дебита във всяка точка. За да се осигурят точност-
та и равността на кривата на калибриране, се из-
пълняват условията:
4.2.2.1. наляганията на помпата се измерват
на контролните отвори на помпата, а не на външ-
ните за помпата тръбопроводи към входа и изхо-
да є; контролните отвори за налягането, монти-
рани на средата на горната и долната част на цен-
тралната стена на задвижването на помпата, са
изложени на фактическите кавитационни наля-
гания в помпата и затова отразяват абсолютните
разлики в налягането;
4.2.2.2. по време на калибрирането се поддържа
стабилност на температурата; ламинарният раз-
ходомер е чувствителен към измененията на тем-
пература на входа, което предизвиква разсейване
на точките с данни; постепенни промени в темпе-
ратурата от ± 1 К са допустими, ако се получават в
период от няколко минути;
4.2.2.3. всички свръзки между разходомера и
помпата да са плътни.
4.2.3. По време на изпитване на емисия от отра-
ботили газове измерването на тези параметри на
помпата позволява на потребителя да изчисли
дебита от уравнението за  калибриране.
4.2.3.1. На фиг. 7.2 е посочена възможна изпит-
вателна схема. Допустими са отклонения, при ус-
ловие че са одобрени от изпълнителния директор
на ИА “АА” като такива със същата точност. Ако
се използва схемата, показана на фиг. 6.4 от част 6,
да се определят следните параметри в границите
на посочената точност:
барометрично налягане (кориги-
рано) (PB)
± 0,03 kРа;
температура на околната среда (Т)
± 0,2 К;
температура на въздуха
при LFE (ETI)
± 0,15 К;
спад на налягане срещу течението
преди LFE (EPI)
± 0,01 kРа;
пад на налягане през матрицата
LFE (EDP)
± 0,0015 kRa;
температура на въздуха при входа на
помпата на системата (CVS) (PTI)
± 0,2 К;
температура на въздуха при изхода на
помпата на системата (CVS) (PTO)
± 0,2 К;
спад на налягане при входа на помпа-
та на система (CVS) (PPI)
± 0,22 kРа;
нагнетателно налягане при изхода на
помпата на системата (CVS) (PPO)
± 0,22 kРа;
обороти на помпата за периода на
изпитване (n)
± 1об.;
период на изпитване
(минимум 250 s) (t)
± 0,1 s.
4.2.3.2. След като системата се свърже, както е
показано на фиг. 7.2, променливият ограничител
се установява в напълно отворено положение и
помпата се задейства за период 20 min преди за-
почване на калибрирането.
4.2.3.3. Клапанът на ограничителя се установя-
ва отново в по-ограничено положение при посте-
пенно увеличаване на спада на налягане на входа
на помпата (около 1 kРа). Това осигурява мини-
мум шест точки с данни за целите на цялостното
калибриране. Системата се стабилизира за 3 min и
се повтаря получаването на данни.
Фиг. 7.2. Калибриране на конфигурацията
обемна помпа (PDP)—система за взимане на
проби с постоянен обем (CVS)
4.2.4. Анализ на данните
4.2.4.1. Дебитът на въздуха Qs при всяка точка
за изпитване се изчислява в m3/min от данните на
разходомера, като се използва предписаният от
производителя метод.