Държавен вестник, бр. 47, 2016 г., стр. 17

БРОЙ  47	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
СТР.  17  
достъп на изследователите до ключова уникална научна инфраструктура, която не е възмож­
но или не е целесъобразно да се изгради в страната. Едновременно с това да се наблегне на 
следните принципи:
•	 избягване на неаргументирано дублиране на уникална и скъпа научна апаратура;
•	 осигуряване на висока натовареност на научната инфраструктура и достъп на заинтере­
сованите ползватели;
•	 поддържане на наличната инфраструктура в добро функционално състояние;
•	 балансирано разпределяне на научната инфраструктура по институции и региони в съот­
ветствие с приоритетните направления на ИСИС;
•	 продължаване на сега съществуващия достъп до световните научни бази данни и посте­
пенно разширяване на обхвата му. 
•	 интегриране в научните инфраструктури на Европейския съюз.
Развитието на научната инфраструктура е обект на подробно разглеждане от Националната 
пътна карта за развитие на научната инфраструктура. Подобряването на инфраструктурата 
ще доведе до значително разширяване на възможностите на българските учени да провеждат 
висококачествени научни изследвания и директно ще подпомогне високотехнологичната индус­
трия. В тази връзка е дефинирана и следната специфична цел на стратегията, пряко свързана 
с научната инфраструктура:
Специфична цел 4. Развитие, поддържане и ефективно използване на модерна научна инфраструктура, 
балансирана по тематични области и региони, и осигуряване на необходим достъп до европейска 
и международна научна инфраструктура. 
3.3. Баланс в научните изследвания 
Визията на стратегията е осигуряване на баланс както между: (1) насочени фундаментални, 
чисти фундаментални и приложни изследвания, така и по отношение на (2) научни изследвания 
по отделните научни области и (3) по региони. 
България е сравнително малка страна, която не може да си позволи значително присъствие 
във всички научни области. Посредством държавната политика ще бъдат подкрепяни области, 
в които има изградени традиции и успехи, области, свързани с интелигентната специализация, 
културно-историческото наследство, както и области от национално и обществено значение 
(националната сигурност и др.). Приоритетното развитие на нови, нетрадиционни за страната 
научни области, ще бъде обвързвано с текущите приоритети на ИСИС и приоритетите в стра­
тегически документи за следващите програмни периоди, както и с нововъзникващи научни 
области в световен мащаб. 
Осигуряването на баланс в научните изследвания е от решаващо значение за създаването на 
цялостна и ефективна научна система в страната. Дългогодишният световен опит показва, че 
приложни научни изследвания не могат да се развиват без съществуването на фундаментална 
наука. Нарастващите изисквания за интердисциплинарност на изследванията са предпоставка 
за развитие на всички основни научни области, в които България може да изгради необходи­
мия научен капацитет. Не на последно място, регионалният баланс на науката ще допринесе 
за баланс в развитието на регионите в съответствие с националните интереси на страната и с 
визията на ЕС.
В рамките на стратегията основна подкрепа ще получат насочените фундаментални изслед­
вания, които могат да допринесат за развитието както на приложно насочени научни изследва­
ния, така и на чисти фундаментални изследвания. Насочените фундаментални изследвания са 
инспирирани от ясното очакване на полза и възможни дългосрочни приложения. Те ще бъдат 
финансирани на програмен или проектен принцип, като самите програми съдържат изисквания 
и идеи относно това, какво трябва да бъде постигнато с оглед на обществените предизвика­
телства и потребности. 
За целите на настоящата стратегия научните приоритети за насочените фундаментални из­
следвания са обвързани с актуалните обществени предизвикателства и са: 
•	 повишаване конкурентоспособността и продуктивността на икономиката в съответствие 
с тематичните области на ИСИС;
•	 социално развитие, решаване на демографския проблем и намаляване на бедността;
•	 подобряване на качеството на живот – храни, здраве, биоразнообразие, опазване на окол­
ната среда, градска среда и транспорт и др.;
•	 енергия и енергийна ефективност; ефективно оползотворяване на природни ресурси;
•	 културно-историческо наследство, национална идентичност и развитие на културата на 
обществото;
•	 национална сигурност и отбрана, минимизиране на щети от природни бедствия и аварии.