Държавен вестник, бр. 14, 2023 г., стр. 14

СТР.  14	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  14
такъв документ. Естествено, младите хора 
с висше образование в най-голям дял имат 
такъв тип документ – 59 %, а младите със 
средно образование – 35 %.
Висок е обаче делът на младите хора, които 
не притежават документ за професионална 
квалификация – 64 %.
Според социологическите проучвания на 
тема „Установяване на ефекта от политиките 
за младежта върху младите хора в страната“, 
изготвени за нуждите на годишните доклади 
за младежта по поръчка на ММС, и анализа 
на данните може да се направи изводът, че 
неформалното обучение все още е с много 
ниски нива на пробив сред младите хора. 
Ниските нива на самоинициативност или 
търсене на възможности за неформално 
обучение показват, че трябва да бъдат взе-
ти мерки към налагане на разбирането, че 
неформалното обучение дава много възмож-
ности – например, че позволява на хората 
да се справят с определени здравословни, 
личностни, когнитивни, емоционални, об-
разователни или социални дефицити и че 
неформалното обучение чрез алтернативните 
пътища за учене и обучение повишава собст-
вения капацитет за справяне с реални или 
потенциални социални рискове в живота.
Едва 26 % от младите хора имат бъдещи 
планове да се включат в такъв тип образо-
вателни курсове. Висок е делът на младите, 
които нямат такива планове – 57 %. Отчита 
се много нисък дял на млади хора, които са 
участвали в неформално обучение – 8 % са 
участвали веднъж и 8 % са участвали няколко 
пъти. Трябва да се отчете и фактът, че една 
част от младежите свързват допълнителната 
квалификация с финансови средства, което 
често е спирачка към по-сериозни стъпки 
за търсене на информация и включване в 
подобен тип курсове.
ПО ПРИОРИТЕТ ІІ – ПОДОБРЯВАНЕ 
НА ДОСТЪПА ДО ИНФОРМАЦИЯ И КА-
ЧЕСТВЕНИ УСЛУГИ:
Високи нива на наличие на информация 
и нейното лесно достигане показват данните 
от социологическото проучване на ТРЕНД, 
извършено по поръчка на ММС, но същевре-
менно се очертават и ниски нива на интерес 
за търсене на информация от страна на мла-
дите хора. Като цяло можем да отбележим 
незначително ниски дялове сред младежите, 
които търсят определена информация и не 
успяват да я намерят, високи дялове на рес-
понденти, които не търсят информация по 
тестваните индикатори и в по-големи дялове 
„много лесно“ и „по-скоро лесно“ намиране 
на определен тип информация.
Най-нисък дял за липсата на интерес се 
отчита при културните и спортните меро-
приятия, а с най-високи нива на липсата 
на търсене на информация се очертава при 
информация за социална и професионал-
на интеграция, както и специализирани 
консултации – над 51 % от младите хора 
посочват, че не са търсили информация от 
такова естество. Много слабо е търсенето на 
специализирана информация, консултации 
и услуги сред младите хора. Едва 20,7 % от 
анкетираните са посочили, че ползват спе-
циализирани услуги.
Само една трета от младите хора в стра-
ната посочват, че четат книга в момента, 
докато 68 % не четат. Тревожна е тенденцията 
на високия дял млади хора, които не четат 
книги. 42 % твърдят, че не четат книги, а 
едва 18 % четат над 6 книги през годината, 
като се забелязва, че по-голям дял от този 
индикатор имат момичетата.
Практически всеки младеж (98 %) при-
тежава собствен мобилен телефон, а 82 % 
притежават компютър и достъп до интернет 
в дома (93 %). Очевидно притежанията на 
тези вещи и услуги е достатъчно достъп-
но за масовия български потребител. От 
демографските разбивки е видно, че сред 
маргиналните младежки общности, като 
младите роми или тези, които са неучащи 
и неработещи (до голяма степен двете гру-
пи съвпадат), притежанието на тези вещи и 
услуги е проблемно. Например само 29 % 
от младите роми притежават компютър, но 
мобилният телефон се оказва достъпен за 
тях – 84 % декларират, че притежават.
ПО ПРИОРИТЕТ III – НАСЪРЧАВАНЕ 
НА ЗДРАВОСЛОВНИЯ НАЧИН НА ЖИВОТ:
Спортът е важна и съществена част от 
здравето на един човек. Данните в това отно-
шение показват, че е голям делът на младите 
хора, които не спортуват – 58 %. Процентът 
на младежите, които са декларирали, че не 
са упражнявали спортни дейности през пос­
ледната година, в началото на периода на 
действие на стратегията е 45 на сто8. Младите 
на възраст 15 – 19 г. в най-голям дял посоч-
ват, че спортуват, за сметка на останалите 
възрастови групи – 47 %. Приблизително 
същите са данните от 2010 г., където този 
процент е 49 на сто.
Анализът на резултатите от проучванията 
през годините показва, че регистрираната 
ниска двигателна активност далеч не е про-
диктувана от липсата на създадени условия за 
спорт, а по-скоро в недостатъчното желание за 
занимания с физически упражнения и спорт.
Тук трябва да имаме предвид, че за спорт 
сред тази група може да се възприема и 
спортуването в часовете по физкултура в 
8 Доклади за младежта 2010 – 2020 г.