Държавен вестник, бр. 47, 2016 г., стр. 20

СТР.  20	
Д Ъ Р Ж А В Е Н  В Е С Т Н И К 	
БРОЙ  47
цели, които ще допринесат за успеха на стратегията, както и дейности и конкретни мерки за 
постигане на целите. Благодарение на взаимната обвързаност на политиките част от дейностите 
и мерките допринасят за осъществяването на няколко цели или политики.
Тъй като основните лостове на държавата за въздействие върху отделни сектори са финансо­
ви и нормативни, първоначално са обособени две хоризонтални политики, свързани с тези две 
дейности. При описанието на тези политики са очертани общите принципи, докато детайлите 
по конкретните мерки са разписани в другите политики. Третата хоризонтална политика е свър­
зана с цялостно модернизиране на научноизследователската система в страната, включително 
чрез провеждане на необходими реформи. Ефективното изпълнение и съчетаване на трите хо­
ризонтални политики е решаващ фактор за осъществяването на основната цел на стратегията: 
Чрез мащабно, бързо и дългосрочно развитие и модернизиране на системата на научни изследвания 
България да се превърне в привлекателен център за авангардни научни изследвания и развитие на 
нови технологии, да се издигнат позициите на страната в областта на науката, да се повиши 
общественото доверие към науката, да се задържат и привлекат млади и водещи учени в България. 
Като краен резултат да се постигнат устойчив икономически растеж и значително повишаване 
на качеството на живот в страната.
4.1. Хоризонтална политика за адекватно и ефективно финансиране
От първостепенна важност за изпълнение на целите на стратегията е засиленото и устойчиво 
финансиране на научноизследователската дейност от страна на държавата посредством серия от 
взаимосвързани и ефективни финансови инструменти. Важно е да се подчертае, че финансовите 
инструменти трябва да са балансирани и допълващи се. Инвестирането на средства в изолирани 
дейности ще има силно ограничен, възможно дори отрицателен ефект. При разработването на 
финансовите инструменти е необходимо съобразяване с различни източници на финансиране, 
като държавния бюджет, оперативните програми, европейски и международни програми, както 
и очакваното финансиране от частния сектор. 
Хоризонтална дейност 1. Повишаване на публичното финансиране на научноизследовател­
ската дейност.
В Стратегията за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж Европа 2020 Европейският 
съюз си е поставил за цел държавите членки да инвестират 3 % от своя БВП в научноизсле­
дователска и развойна дейност до 2020 г. (1 % публично финансиране и 2 % инвестиции на 
частния сектор). Българската национална цел, заложена в Националната програма за реформи, 
е значително по-ниска – 1.5 %. В предната стратегия, приета от Народното събрание, страната 
си бе поставила задача държавното финансиране на НИРД да нараства и да достигне до 0.70 % 
от БВП през 2020 г. 
Настоящата стратегия предвижда следното повишаване на директното финансиране на НИРД 
по консолидираната фискална програма, с изключение на разходите с източник Европейските 
структурни и инвестиционни фондове, по години (табл. 5) за първите два етапа: 
Таблица 5. Планирано публично финансиране на НИРД като процент от БВП
Година
2018
2019
2020
2021
2022
2023
2024
2025
 % от БВП
0.38
0.45
0.50
0.60
0.70
0.80
0.90
1.00
Публичните средства следва да бъдат разпределени между институционално и проектно/
програмно финансиране, както и за изпълнение на поети международни ангажименти и участие 
в международни програми (вкл. Рамковата програма на ЕС).
Тъй като публичните и частните инвестиции са взаимосвързани, очаква се нарастването на 
публичното финансиране да има ускоряващ ефект и върху частното финансиране до достигане 
на стойности от 1.5 % през 2020 г. и 2.0 % от БВП през 2025 г. 
Важно е да се подчертае, че за успеха на стратегията е необходимо не само повишаване на 
инвестициите, но и тяхното интелигентно разпределение и ефективно управление според очак­
вани и постигнати резултати, както и да се повиши и прозрачността при вземането на решения, 
свързани с финансирането и развитието на научните изследвания в България.
1(а) Засилено институционално финансиране, обхващащо различни компоненти.
Институционалното финансиране е базово за публичните научни организации и следва да 
осигури нормални условия за успешно осъществяване на научната дейност. Световният опит 
недвусмислено показва, че не само е необходим баланс между институционалното и проектното 
финансиране, но и че те са взаимосвързани. 
Институционалното финансиране следва да осигури необходимите средства за: 
•	 трудови възнаграждения и осигуровки на учените и служителите, заети в научноизсле­
дователска дейност, съответстващи на тяхната квалификация и съобразени с постигнатите 
резултати;
•	 подобряване на условията на труд;