Държавен вестник, бр. 57, 2000 г., стр. 29

Б Р О Й  57
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
С Т Р .  29
3. предполагаеми—които не са установени
при проучването, но е възможно да се проявят
при експлоатацията.
Чл. 20. Подземните водни обекти според
филтрационните свойства на водовместващата
среда се схематизират, както следва:
1. относително еднородни—при които фил-
трационните параметри на средата са съизме-
рими в рамките на подземния воден обект и
може да бъдат характеризирани със средни пред-
ставителни стойности;
2. нееднородни—при които филтрационни-
те свойства на отделните пластове или зони
са съществено различни и всеки от тях може
да се характеризира със свои представителни
параметри;
3. особено нееднородни—при които не може
да се определят достатъчно представителни
хидрогеоложки параметри на средата.
Чл. 21. Хидрохимичните и геотермичните
условия на подземните водни обекти се харак-
теризират като:
1. прости—при които е налице сравнително
еднороден химичен състав и просто по структу-
ра геотермично поле;
2. сложни—при които има съществени раз-
личия в химичния състав на водата в различни-
те части на подземния воден обект и/или е на-
лице деформирано, аномално геотермично поле.
Чл. 22. Според граничните условия подзем-
ните водни обекти са:
1. с прости, ясни и постоянни гранични
условия;
2. със сложни, неясни и променливи гранич-
ни условия.
Чл. 23. По сложност на хидрогеоложките ус-
ловия подземните водни обекти се групират,
както следва:
1. I група—подземни водни обекти с прости
хидрогеоложки условия: филтрационните свой-
ства са условно еднородни; хидрохимичните, гео-
термичните и граничните условия са прости;
2. II група—подземни водни обекти със слож-
ни хидрогеоложки условия: филтрационните
свойства са нееднородни или особено неедно-
родни; хидрохимичните, геотермичните и гра-
ничните условия са сложни.
Чл. 24. По степен на изученост подземните
водни обекти се групират, както следва:
1. I група—подземни водни обекти с добре
изучени хидрогеоложки условия;
2. II група—подземни водни обекти със сред-
но изучени хидрогеоложки условия;
3. III група—подземни водни обекти със сла-
бо изучени хидрогеоложки условия.
Чл. 25. Отнасянето на подземния воден обект
към съответната група по чл. 23 и 24 се опреде-
ля по най-неблагоприятното условие от посо-
чените в чл. 20, 21 и 22.
Чл. 26. (1) При извършването на хидрогео-
ложко проучване чрез съществуващи съоръже-
ния се изисква:
1. актуална оценка за техническото състоя-
ние на съоръженията;
2. изпълнени изследвания, необходими за
утвърждаване на експлоатационните ресурси на
съоръженията;
3. актуална оценка за качеството на подзем-
ните води.
(2) Разпоредбите по ал. 1, т.1 и 2 се прилагат,
когато съответните съоръжения не са експлоа-
тирани повече от 5 години, липсва документа-
ция за тях или информацията е непълна.
Чл. 27. (1) При хидрогеоложки проучвания
за минерални води се изисква и:
1. повишена надеждност и корозионна устой-
чивост на вложените материали в конструкцията
и на устиевото оборудване на съоръженията;
2. изпълнение на разширена програма за
хидрогеохимични, хидрогеотермични, радиоло-
гични и микробиологични изследвания;
3. изпълнение на инклинометрични, термо-
каротажни и радиометрични измервания в сон-
дажните изработки;
4. изпълнение на разширена програма за
режимни наблюдения не по-кратка от две хид-
роложки години.
(2) Водоизточниците на минерални води се
каптират по начин, който изключва възможност
за смесване на минералната вода с други води.
Чл. 28. Хидрогеоложките проучвания, свърза-
ни с отвеждането на отпадъчни води, включват:
1. изследване на състоянието на подземните
води в засегнатия район;
2. изследване на пречиствателната способ-
ност на почвата и подземния воден обект;
3. оценка степента на замърсяване или ув-
реждане в съответствие с приложение № 3;
4. оценка на риска от замърсяване и увреж-
дане в съответствие с методика, утвърдена от
министъра на околната среда и водите.
Чл. 29. Хидрогеоложките проучвания, свър-
зани с оценката на замърсяването на подземни-
те води от обекти—емитери на опасни и вредни
вещества, включват:
1. изследване на състоянието на подземните
води в засегнатия район;
2. оценка на риска от замърсяване и прогно-
за за изменение качеството на подземните води,
причинени от съответната дейност.
Чл. 30. Изучаването на хидрогеоложкия раз-
рез се извършва въз основа на:
1. ядково сондиране, поинтервални ядкови
рейсове—при еднообразен геоложки разрез—
за обектите, отнесени към II група по чл. 23 и
към III група по чл. 24;
2. описание на шлам—за обектите, отнесени
към I група по чл. 23 и за обектите, отнесени
към I и II група по чл. 24, ако в проучвания учас-
тък съществуват достатъчно данни за разреза;
3. сондажно-геофизични изследвания, когато
в разрешителното е поставено такова условие.