Държавен вестник, бр. 102, 2003 г., стр. 74

С Т Р .  74
Д Ъ Р Ж А В Е Н   В Е С Т Н И К
Б Р О Й  102
e) окисление с водороден пероксид; и
f) методи за каталитично изгаряне с използване на
различни типове катализатори (т.е. Pt/Al2O3 или мед-
но-хромитни катализатори с различни активатори за
стабилизиране на повърхността и забавяне стареенето
на катализаторите).
19. Изброените по-горе методи позволяват да се
постигнат равнища на емисиите на ПХДД/Ф в газо-
вете от горивните камери в размер на 0,1 ng ТЕ/m3.
Наред с това следва да се предприемат съответни
мерки, които да осигурят в системите, където се из-
ползва активен въглен или коксови адсорбатори/фил-
три, такива условия, че въглищният прах, постъпващ
в атмосферата извън системата за отвеждане през ко-
мините, да не увеличава равнищата на емисиите на
ПХДД/Ф на следващите етапи от технологичния про-
цес. Освен това трябва да се отбележи, че адсорбато-
рите и обезпрашаващите инсталации, разположени
преди катализаторите (метод СКР), са източници на
богати на ПХДД/Ф остатъчни продукти, които след-
ва допълнително да се обработват или да се отстраня-
ват по подходящ начин.
20. Съпоставянето на различните мерки за намаля-
ване на съдържанието на ПХДД/Ф в димните газове е
доста сложна задача. Крайната матрица включва ши-
рока гама от промишлени инсталации с различна мощ-
ност и конфигурация. Факторите за определяне на раз-
ходните параметри включват също така и мерките за
съкращаване на емисиите от други замърсители, като
например тежки метали (свързани с твърдите частици
и в свободна форма). Ето защо в повечето случаи не е
възможно да се определи директната зависимост при
намаляването на емисиите само на ПХДД/Ф. В табли-
ца 1 са посочени накратко данни за различните мерки,
ограничаващи емисиите.
21. В много от страните изгарянето на медицински-
те отпадъци може да е сред големи източници на еми-
сии на ПХДД/Ф. Отделни медицински отпадъци, като
анатомични части от човешкото тяло, инфектирани от-
падъци, игли, кръв, плазма и цитостатиците, се обра-
ботват като особен вид опасни отпадъци, докато други-
те медицински отпадъци често се изгарят в насипно
състояние на обекта. Инсталациите, в които се изгарят
подобни смесени отпадъци, трябва да отговарят на съ-
щите изисквания, както и другите инсталации за изга-
ряне на битови отпадъци.
22. Възможно е страните да пожелаят да обсъдят
провеждане на политика за стимулиране на изгарянето
на комунално-битовите и медицинските отпадъци в
големи регионални центрове, а не в малки по размер
инсталации. Използването на такъв подход може да поз-
воли повишаването на икономическата ефективност от
приложението на НСМ.
23. Обработка на остатъчните продукти, образуващи
се при процесите на очистване на димните газове: за раз-
лика от пепелта, образуваща се в инсталациите за изгаря-
не на битови отпадъци, тези остатъчни продукти имат
относително високи концентрации на тежки метали, ор-
ганични замърсители (включително ПХДД/Ф), хлориди
и сулфиди. Ето защо трябва да се осигури надежден кон-
трол над методите за тяхното отстраняване. По-специал-
но в системите за влажно пречистване със скрубери се
образуват значителни обеми кисели, замърсени течни
отпадъци. Използват се редица специални мерки за обра-
ботка на такива отпадъци, към които спадат:
a) каталитичната обработка на праха, събиращ се в
тъканните филтри, при ниски температури в безкисло-
родна среда;
b) пречистване на праха от тъканните филтри в скру-
бери чрез процеса 3-R (киселинна екстракция на теж-
ките метали и деструкционно изгаряне на органичните
вещества);
c) встъкляване на праха, задържан от тъканните
филтри;
d) други методи за задържане; и
e) използване на плазмената технология.
В. Термични процеси в металургичната промиш-
леност
24. Отделни процеси, използвани в металургичната
промишленост, могат да бъдат едни от големите все
още съществуващи източници на емисии на ПХДД/Ф.
Към тях спадат:
a) първичен металодобив на желязо и стомана (нап-
ример доменното производство, агломерационните
фабрики, производство на железнорудни пелети);
b) вторичен металодобив на желязо и стомана; и
c) първичен и вторичен добив на цветни метали
(производството на мед).
В таблица 2 е посочена обобщената информация за
мерките за ограничаване на емисиите на ПХДД/Ф в
металургичната промишленост.
25. Металодобивните и металообработващите съо-
ръжения реално могат да постигнат намаляване на
максимално допустими концентрации на емисиите до
0,1 ng TE/m3 (в случаите, когато дебитът на отработени
газове надвишава 5000 m3/h) чрез използване на съот-
ветни мерки за ограничаване на емисиите.
Агломерационни инсталации
26. Както показват резултатите от измерванията,
равнищата на емисиите на ПХДД/Ф, образуващи се в
агломерационните инсталации на черната металур-
гия, варират в интервала 0,4—4 ng ТЕ/m3. Според ре-
зултатите от еднократно измерване, проведено на една
от инсталациите при нормален експлоатационен ре-
жим без използване на каквито и да е мерки за огра-
ничаване на емисиите, концентрацията там е била
равна на 43 ng ТЕ/m3.
27. Използването на халогенсъдържащи съедине-
ния може да доведе до образуването на ПХДД/Ф, ако
тези съединения се съдържат в материала за зареж-
дане на агломерационните инсталации (коксов сит-
неж, съдържащи се в рудата соли) и в добавяните ре-
циклирани материали (например валцов обгар, прах
от гърловинните газове на доменните пещи, прах от
филтрите и течни утайки от пречистването на отпад-
ните води). Обаче, както и при изгарянето на отпадъ-
ците, не се открива подчертана връзка между кон-
центрациите на хлор в зареждания материал и равни-
щата на емисиите на ПХДД/Ф. Подходяща мярка в
този случай може да бъде недопускането на използ-
ването на замърсени остатъчни материали и обез-
масляването на валцовия обгар преди постъпването
им в агломерационните инсталации.
28. Съкращаването на емисиите на ПХДД/Ф най-
ефективно може да се осигури чрез съчетаване на след-
ните вторични мерки:
a) рециркулацията на отработените газове значи-
телно намалява емисиите на ПХДД/Ф и освен това
значително намалява дебита на отработени газове. В
резултат от тези мерки се съкращават разходите за
монтиране на всякакви допълнителни пречиствателни
системи на изхода на отводните инсталации (комини);
b) монтаж на тъканни филтри (в някои случаи в
съчетание с електростатични прахоутаители) или на
електростатични прахоутаители, оборудвани с приспо-
собления за инсуфлиране на смеси от активен въглен/
пещен въглен/варовик в отработените газове; и
c) разработени са методи за очистване в скрубери,
включващи предварително охлаждане на отработените
газове, излужване по технология за високоефективно
очистване в скрубери и сепарация чрез капково утаява-
не. С помощта на тези методи може да се осигури огра-
ничаване на емисиите в интервала 0,2—0,4 ng ТЕ/m3.  Чрез
добавяне на съответни адсорбиращи агенти, като въг-
лищен кокс/въглищен ситнеж, е възможно намалява-
не на емисии до равнище 0,1 ng ТЕ/m3.